УХВАЛА
28 вересня 2020 року 
м. Київ
справа № 808/894/16
адміністративне провадження № К/9901/22740/20
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Усенко Є.А., перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області (правонаступник Головного управління ДФС у Запорізькій області; ГУ ДПС) на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.04.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08.07.2020 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю  з іноземними інвестиціями ''Босал - ЗАЗ'' до Головного управління ДФС у Запорізькій області, Запорізької об`єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень,
У С Т А Н О В И В :
ГУ ДПС подало до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.04.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08.07.2020 у цій справі.
За змістом статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС) відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги та строками її подання.
Касаційна скарга відповідача не відповідає вимогам пункту 4 частини другої статті 330 КАС, згідно з яким у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
Підставою касаційного оскарження відповідач вказав пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС.
Згідно з цим пунктом підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених в частині першій статті 328 КАС, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (пункту 4 частини другої статті 330 КАС).
Вказуючи підставою касаційного оскарження пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС, ГУ ДПС при цьому зазначає, що суди першої та апеляційної інстанцій порушили норми процесуального права (статті 72, 76, 90, 211, 242 КАС), застосували норму права, не зазначаючи яку саме, без врахування висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 10.04.2018 у справі №820/320/17, щодо відображення курсових різниць від перерахунку сум заборгованості в іноземній валюті у податковому обліку з податку на прибуток. Згідно з цим висновком, який Верховний Суд зробив щодо застосування норм пунктів 4, 7, 8 Положення (стандарт) бухгалтерського обліку 21 "Вплив змін валютних курсів" (П(С)БО 21), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 10.08.2000 №193, сум заборгованості за монетарними статтями балансу підлягають перерахунку з використанням валютного курсу не тільки на дату здійснення господарських операцій, а й на дату балансу. Курсові різниці від такого перерахунку відображаються у складі доходів (витрат) платника податку.
Як свідчить зміст постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 08.07.2020, підставою для виключення з податкового обліку позивача курсових різниць в сумі 3' 725' 011,00 грн (рядок 06.4 ''Інші витрати звичайної діяльності та інші операційні витрати'' декларації за 2014 рік) контролюючий орган вказав відсутність підтвердження позивачем даними бухгалтерського обліку операцій з перерахунку курсових різниць та заборгованості з підприємствами - нерезидентами у валютному еквіваленті. Суд апеляційної інстанції встановив, що такі дані відображені у бухгалтерському обліку позивача і що перерахунок заборгованості в іноземній валюті здійснювався із застосуванням валютного курсу на дату здійснення операцій і дату балансу.
Отже, посилання ГУ ДПС на висновок Верховного Суду в постанові від 10.04.2018 у справі №820/320/17 не має зв`язку із його доводами щодо пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС як підстави касаційного оскарження.
Вимога пункту 4 частини другої статті 330 КАС передбачає не просто дотримання зазначення підстави (підстав) касаційного оскарження відповідно до частини 4 статті 328 КАС, а й фактичну наявність такої підстави (підстав).
Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
З урахуванням змін до КАС, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.
Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
За таких обставин, касаційна скарга ГУ ДПС підлягає поверненню як така, що не містить викладення підстав касаційного оскарження судових рішень першої та апеляційної інстанцій у цій справі.
Керуючись пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС, Верховний Суд
У Х В А Л И В:
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.04.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08.07.2020 повернути скаржнику.
Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя	Є.А. Усенко