УХВАЛА

30 вересня 2020 року 
Київ
справа №372/1816/17
адміністративне провадження №К/9901/57250/18
Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Тацій Л.В. у порядку підготовки до касаційного розгляду справи за касаційною скаргою скаргу Міністерства оборони України (далі – Міноборони) на  рішення Обухівського районного суду Київської області від 14   лютого 2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 25 червня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міноборони, Київського обласного військового комісаріату, третя особа – Державна прикордонна служба України, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,   –
встановив:
24 липня 2018 року Міноборони звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій просить судові рішення, постановлені в цій справі, а справу – направити на новий розгляд до суду першої інстанції.
Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 серпня 2018 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Гриців М.І., судді: Берназюк Я.О., Коваленко Н.В.
Верховний Суд ухвалою від 16 серпня 2018 року відкрив касаційне провадження.
У зв`язку з обранням до Великої Палати Верховного Суду судді Гриціва М.І. на підставі розпорядження в.о. начальника управління забезпечення автоматизованого документообігу суду секретаріату Касаційного адміністративного суду від 18 липня 2019 року №   1021/0/78-19 визначено нову колегію суддів: головуючий суддя Тацій   Л.В., судді: Стеценко С.Г., Шарапа В.М., справу передано судді-доповідачу.
За приписами пунктів 2, 3, 5 частини першої статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі – КАС України) суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції, вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.
Міноборони у касаційній скарзі та Адміністрація Державної прикордонної служби України у відзиві заявили клопотання про розгляд справи за участю сторін.
Згідно зі статтею 344 КАС України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, з урахуванням положень статті 341 цього Кодексу.
Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За правилами частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, а також якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Отже, питання щодо виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом, якщо є необхідність заслухати такі пояснення.
Практика Європейського суду з прав людини (далі – ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті   пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі – Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78,   рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Проаналізувавши матеріали касаційної скарги та зміст оскаржуваного судового рішення, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, суд касаційної інстанції не вбачає необхідності надання пояснень учасниками зазначеної справи, у зв`язку з чим підстави для касаційного розгляду справи за участю сторін – відсутні.
Суддею-доповідачем згідно із статтею 340 Кодексу адміністративного судочинства України проведені необхідні дії з підготовки справи до касаційного розгляду.
Враховуючи викладене, розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.
Керуючись статтями 262, 340, 344 КАС України, суд, -
у х в а л и в :
Прийняти до провадження касаційну скаргу Міністерства оборони України.
Відмовити у задоволенні клопотання Міністерства оборони України та Адміністрації Державної прикордонної служби України про розгляд справи за їх участю.
Закінчити підготовку справи до касаційного розгляду та призначити її до касаційного розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, який відбудеться у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул.   Московська, 8, корпус 5.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                     Л.В. Тацій