ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.09.2020 року          м.Дніпро         Справа №  912/429/19
Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Березкіної О.В. (доповідач)
суддів: Дарміна М.О.,  Чус О.В. 
Секретар судового засідання Ковзиков В.Ю.
Представники сторін:
від Прокуратури Дніпропетровської області: Шустова В.А., посвідчення №056904  від 25.08.2020 р.,  прокурор відділу;
інші учасники процесу не з`явились, про час та місце проведення судового засідання повідомлені судом належним чином
розглянувши у відкритому судовому засіданні  апеляційну скаргу  Прокурора Кіровоградської області 
на ухвалу  Господарського суду Кіровоградської області від 07.05.2019 року ( суддя Коваленко Н.М.) у справі № 912/429/19
за позовом Заступника прокурора Кіровоградської області, в інтересах держави в особі
позивача 1- Східного офісу Державної аудиторської служби України, код ЄДР 40477689, 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, 22, корп. 2,
позивача 2 - Кіровоградської обласної ради, код ЄДР 22223982, 25022, м. Кропивницький, пл. Героїв Майдану, 1,
позивача 3-  Управління освіти, науки, молоді та спорту Кіровоградської обласної державної адміністрації, 25022, м. Кропивницький, вул. Дворцова, 32/29,
до відповідача 1. Бобринецької спеціальної загальноосвітньої школи-інтернат І-ІІ ступенів Кіровоградської обласної ради, код ЄДР 06688167, 27200, Кіровоградська область, м. Бобринець, вул. Каштанова, б. 2,
відповідача 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп" (далі - ТОВ "Укртранссервіс-груп"), код ЄДР 39869593, 61145, м. Харків, вул. Космічна, 21, оф. 1002
про визнання недійсною додаткової угоди до договору про закупівлю газу

ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора Кіровоградської області в інтересах держави в особі позивачів-  Східного офісу Державної аудиторської служби України, Кіровоградської обласної ради, Управління освіти, науки, молоді та спорту Кіровоградської обласної державної адміністрації, звернувся до відповідачів - Бобринецької спеціальної загальноосвітньої школи-інтернат І-ІІ ступенів Кіровоградської обласної ради та ТОВ "Укртранссервіс-груп"  про   визнання недійсною додаткової угоди №1 від 18.01.2019 до договору постачання природного газу №128 від 04.01.2019, укладеного між відповідачами. 
Ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 07.05.2019 року позовну заяву Заступника прокурора Кіровоградської області в інтересах держави в особі позивачів до Бобринецької спеціальної загальноосвітньої школи-інтернат І-ІІ ступенів Кіровоградської обласної ради та ТОВ "Укртранссервіс-груп" про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 18.01.2019 до договору постачання природного газу №128 від 04.01.2019, укладеного між відповідачами, залишено без розгляду на підставі пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.
Не погодившись із вказаною ухвалою,     позивач – Прокуратура Кіровоградської області         звернулась з апеляційною скаргою, в якій  просила скасувати ухвалу господарського суду Кіровоградської області від 07.05.2019року у справі № 912/429/19 і направити справу за позовом заступника прокурора Кіровоградської області в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби, Олександрівської районної державної адміністрації для продовження розгляду до господарського суду Кіровоградської області.
Апеляційна скарга мотивована тим, що місцевий господарський суд дійшов помилкового висновку  про відсутність підстав для представництва інтересів держави та підстав для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України. 
Апелянт зазначає, що Господарський процесуальний кодекс України не містить таку підставу для залишення позову без розгляду як відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді або неналежне обґрунтування таких інтересів прокурором. За приписами пункту 4 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави, однак відкриваючи провадження у справі місцевий господарський суд дійшов до висновку про відсутність підстав для повернення позовної заяви без розгляду та відповідність її вимогам Господарського процесуального кодексу України. 
Прокуратура Кіровоградської області вважає, що в позовній заяві наведені підстави звернення із позовом у справі відповідно до приписів Закону України "Про прокуратуру" та наведені обставини, які вказують на неналежним чином здійснення захисту інтересів держави належним суб`єктом. Так, наявність відповідних повноважень у Східного офісу Державної аудиторської служби України та невжиття ним дій на усунення порушень у сфері розпорядження бюджетними коштами (халатність, незнання законодавства, байдужість тощо) є підставою для звернення прокурора із відповідним позовом. 
Підставою реалізації прокурором представницьких функцій у даному випадку усвідомлена пасивна поведінка уповноваженого суб`єкта владних повноважень та бездіяльність.
Зменшення обсягу газу в розпал опалювального сезону поставило під загрозу здоров`я та життя вихованців (учнів) та могла б призвести до повного зупинення навчально-виховного процесу, стати причиною виникнення соціальної напруги серед жителів району, тому прокурор вважає обґрунтованим наявність у нього підстав для представництва інтересів держави в суді у цій справі.  
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.06.2019 (колегією суддів у складі: головуючого судді Березкіна О.В. (доповідач), суддів Іванова О.Г., Дармін М.О.) відкрито апеляційне провадження з розгляду апеляційної скарги Прокуратури Кіровоградської області на ухвалу Господарського суду Кіровоградської  області від 07.05.2019 у справі №912/429/19, розгляд скарги призначений у судове засідання на 22.07.2019. 
22.07.2019 (електронною поштою) від Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач-2  просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити ухвалу місцевого господарського суду без змін ( а.с.113, т.2). 
У зв`язку з відпусткою     судді Дарміна М.О., за розпорядженням керівника апарату суду від 22.07.2019року, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого для розгляду апеляційних скарг у справі №912/429/19 визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Іванов О.Г., Кузнецова І.Л.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 22.07.2019 (колегією суддів у складі: головуючого судді Березкіна О.В. (доповідач), суддів Іванова О.Г., Кузнецова І.Л.) розгляд апеляційної скарги було відкладено на 14.08.2019року.
У зв`язку  з відпусткою     судді Іванова О.Г., за розпорядженням керівника апарату суду від 13.08.2019року, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого для розгляду апеляційних скарг у справі №912/429/19 визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Дармін М.О., Кузнецова І.Л.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.08.2019 року оголошено перерву в судовому засіданні до 17.09.2019року, колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Дармін М.О., Кузнецова І.Л.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 17.09.2019 року зупинено розгляд апеляційної  скарги Прокурора Кіровоградської області  на ухвалу  Господарського суду Кіровоградської області від 07.05.2019 до закінчення перегляду в касаційному порядку справи № 587/430/16-ц, колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Дармін М.О., Кузнецова І.Л.
У зв`язку з відпусткою     судді Дарміна М.О., за розпорядженням керівника апарату суду від 13.08.2019 року, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого для розгляду апеляційних скарг у справі №912/429/19 визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Іванов О.Г., Кузнецова І.Л.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 23.10.2019року було поновлено провадження у справі та призначено на 18.11.2019 року, колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Іванов О.Г., Кузнецова І.Л.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 18.11.2019 року зупинено провадження за апеляційною скаргою Прокурора Кіровоградської області  на ухвалу  Господарського суду Кіровоградської області від 07.05.2019 року у справі №912/429/19 до вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про усунення неоднозначного застосування норм права у подібних правовідносинах у іншій справі №     912/2385/18.
У зв`язку з відпусткою     судді Іванова О.Г., за розпорядженням керівника апарату суду від 31.07.2020року, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого для розгляду апеляційних скарг у справі №912/429/19 визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Чус О.В., Кузнецова І.Л.
26.05.2020 Великою Палатою Верховного Суду було прийнято постанову у справі № 912/2385/18, яка оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 20.07.2020.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 04.08.2020 року провадження у справі № 912/429/19 поновлено  та призначено до розгляду на 27.08.2020 колегією суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Чус О.В., Кузнецова І.Л.
У зв`язку з відпусткою     судді Кузнецової І.Л., за розпорядженням керівника апарату суду від 27.08.2020 року, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого для розгляду апеляційних скарг у справі № 912/429/19 визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя -Березкіна О.В. (доповідач), судді –Чус О.В., Дармін М.О.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 27.08.2020року розгляд апеляційної скарги було відкладено на 29.09.2020рік.

У судовому засіданні, яке відбулося 29.09.2020 року, представник прокуратури надав свої пояснення, інші учасники судового процесу  в судове засідання не з`явились, про час та місце проведення судового засідання повідомлені судом належним чином.
29.09.2020року від представника відповідача-2 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп" надійшло клопотання в якому останній просив врахувати доводи викладені в клопотанні та залишити ухвалу  господарського суду  Кіровоградської області від 07.05.2019 року у справі № 912/429/19 в силі, провести розгляд справи за відсутності представника.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, відзив на апеляційну скаргу,  перевіривши відповідність оскаржуваного рішення нормам діючого законодавства, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга  підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи,  Бобринецькою спеціальною загальноосвітньою школою-інтернат І-ІІ ступенів Кіровоградської обласної ради проведено відкриті торги щодо закупівлі природного газу ДК 021:2015.091200000-6” - 95245 метр кубічний з очікуваною вартістю 1 402     890,00 грн.
Оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в мережі Інтернет на веб-сайті “Prozorro” за UA-2018-11-22-002584-C. Основним критерієм вибору переможця є ціна.
Учасниками вказаних відкритих торгів зареєструвалися:
- ТОВ “Укртрансервіс-груп” з пропозицією 937     210,80 грн;
- ТОВ  “Газопостачальна  компанія  “Нафтогаз  України”  з  пропозицією 942 925,50 грн.
За результатом проведення торгів переможцем вказаного аукціону визначено ТОВ “Укртрансервіс-груп” з остаточною пропозицією 937 210, 80 грн, тобто з ціною за природний газ по 9,84 грн за 1 куб.м.
За результатами проведених торгів між Бобринецькою спеціальною загальноосвітньою школою-інтернат І-ІІ ступенів Кіровоградської обласної ради та ТОВ “Укртрансервіс-груп” укладено договір №19-086 про постачання природного газу від 04.01.2019, предметом якого  є газове паливо з річним обсягом постачання 95 245 метрів кубічних.
Відповідно до пункту 3.2 договору ціна газу становить  8080,60 грн. за 1000 куб.м., тариф на транспортування магістральними  трубопроводами -119,40 грн. з урахуванням ПДВ, крім того ПДВ 1640,00 грн., всього з ПДВ – 9840,00 грн., у тому числі тариф на транспортування природного газу магістральними газопровадами. 
У подальшому між замовником та постачальником укладено додаткову угоду, збільшуючи ціну за одиницю товару на 10 %, без зміни суми договору (із одночасним зменшенням кількості одиниць товару), а саме додатковою угодою №1 від 18.01.2019 ціну за природний газ збільшено до 10 820,00 грн. за 1 тис. куб. м, кількість зменшено до 86,618373 тис. куб. м.;
Таким чином, унаслідок укладення додаткової угод, ціну за кубічний метр газу збільшено з 9840 грн до 10 820,00 грн за 1 тис.куб.м., тобто на 980 грн. При цьому, кількість зменшено з 95,245 тис.куб.м до 86,618 тис.куб.м., що на 8,627 тис. куб. м. менше від початкової кількості та остаточна ціна стала вищою за ті пропозиції, які пропонували інші учасники під час проведення торгів.
Відповідно до інформації Бобринецької спеціальної школи-інтернату за №71 від 31.01.2019 на підтвердження збільшення ціни за одиницю товару згідно ст.36 Закону України “Про публічні закупівлі” ТОВ “Укртрансервіс-груп” надав лист Черкаської Торгово-промислової Палати України від 04.01.2019, згідно якого станом на січень 2019 року ціна на природний газ становить 10 822,80 грн за 1000 куб.м.
Відповідно до листа Бобринецької школи-інтернату вбачається, що ТОВ “Укртрансервіс-груп” неодноразово зверталось до замовника, з намірами підвищення ціни на газ протягом нетривалого періоду часу, що свідчить про неконкурентні дії постачальника газу та те, що позиція щодо підвищення ціни газу у постачальника була на меті до укладення договору.
Тендерна пропозиція ТОВ “Укратранссервіс-груп” з самого початку є нижчою за офіційну ціну НАК Нафтогаз Україна, розміщену на офіційному сайті (ціна на грудень 12180 грн). Тому при укладенні додаткової угоди неможливе посилання на різницю між ціною основного договору і ціною НАК Нафтогаз, оскільки підставою для внесення змін до істотних умов договору є лише коливання цін на ринку, а не відмінність між ціною, вказаною у договорі, та НАК Нафтогаз України.
На момент укладення договору за результатами процедури закупівлі, який укладено 04.01.2019, ТОВ “Укртранссервіс-Груп” було достеменно відомо про економічну невигідність його укладення згідно змісту поданої тендерної пропозиції.
Так, за інформацією, розміщеною на веб-порталі НАК “Нафтогаз України” (http://www.naftogaz.com), ціна природного газу постачальникам для подальшої реалізації установам і організаціям, що фінансуються з державного і місцевих бюджетів станом на грудень становила - 12 180 грн., на січень 2019 року -10 822,80 грн. за 1000 куб. м.
Таким чином, реальне коливання ціни природного газу в бік зростання грудень 2018 року - січень 2019 року не відбувалось, натомість здешевшало на 11%.
Аналогічне здешевлення вказується в більшості постачальників на території України. 
Також, згідно інформації, розміщеною на сайті http://www.zbut.luggas.com.ua/ru/main/ TOB “Луганськгаз Збут”, станом на грудень 2018 року становила - 11260 грн., на січень 2019 року - 10 843,93 грн. за 1000 куб. м.; http://gazpostach.te.ua/tarifs/vstanov  ДП “Газпостач”  ПрАТ “Тернопільміськгаз” станом на грудень 2018 року становила - 11 080 грн., на січень 2019 року - 10 373 грн. за 1000 куб. м.; https://www.gazpostach.od.ua/ ТОВ “Одесагаз-Постачання” станом на грудень 2018 року становила - 11 015 грн., на січень 2019 року - 10 450 грн. за 1000 куб. м.; http://oblgaz.donetsk.ua/uk/ “Донецькоблгаз” станом на грудень 2018 року становила - 12 155,64 грн., на січень 2019 року - 11 810 грн. за 1000 куб. м. (витяги з офіційних сайтів компаній додаються).
Товариство не скористалось правом відмовитись від укладення договору про закупівлю, а підписало договір, маючи на меті подальше  спонукання замовника до укладення незаконних і таких, що порушують інтереси держави, додаткових угод. 
Звертаючись  до суду в інтересах держави в особі  зазначених позивачів, заступник прокурора  посилався на те, що укладення оспорюваного договору всупереч норм Закону України "Про публічні закупівлі" є прямим  порушенням законності в бюджетній сфері, яке сприяє розвитку інфляційних процесів у країні, підриває довіру громадян і наносить матеріальний збиток, що не може не відобразитися на державних інтересах та авторитеті держави. Тому підставою для звернення заступника прокурора до суду в інтересах держави з даним позовом є загроза порушень економічних інтересів держави внаслідок укладення незаконних правочинів, чим може бути завдано шкоди бюджету у вигляді незаконних витрат.
Обґрунтовуючи підстави для представництва інтересів держави,  прокурор посилався на те, що внаслідок бездіяльності  позивачів  бюджету  завдано шкоди, в той час  як  а ні Східним офісом Державної аудиторської служби України, а ні Кіровоградською обласною радою, а ні Управлінням освіти, науки, молоді та спорту Кіровоградської обласної державної адміністрації не вжито заходів щодо  визнання недійсною додаткової угоди №1 від 18.01.2019 до договору постачання природного газу №128 від 04.01.2019, укладеного між відповідачами.
Залишаючи  позов прокурора без розгляду відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України, господарський суд  першої інстанції   виходив з  відсутності у даному випадку законних підстав для представництва прокурором інтересів держави, що свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності.
Суд зазначив, що у даній справі господарським судом не встановлено обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Східним офісом Державної аудиторської служби України, Кіровоградською обласною радою та Управлінням освіти, науки, молоді та спорту Кіровоградської обласної державної адміністрації, які є самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів територіальної громади тощо. Сама по собі обставина незвернення позивачами з позовом протягом певного періоду, без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неналежне виконання такими органами своїх функцій із захисту інтересів держави.
          Проте, колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до статті 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом.
Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що представництво прокурором інтересів громадянина або Держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді держави у разі порушення або загрози порушення інтересів Держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
За приписами статті 53 Господарського процесуального кодексу України господарський суд порушує справи за заявами прокурорів, які звертаються до господарського суду в інтересах держави. В позовній заяві прокурор самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99 встановлено, що прокурор або його заступник самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза Інтересам держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Інтереси Держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів Держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Згідно зі статтею 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг закупівель проводить центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його органи на місцях.
Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю - є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки закупівель та інспектування.
За змістом пунктів 1, 7, 8, 10 частини 1 статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право: перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей; пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Як зазначено в Положенні про Державну аудиторську службу України, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель, перевірки закупівель. Зокрема, згідно з пунктом 4 цього Положення здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про закупівлі; усуненням виявлених недоліків і порушень.
Крім того, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь
Постановою Кабінету Міністрів України №266 від 06.04.2016 "Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби" затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до пункту 1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.
Відповідно до наказу Держаудитслужби України №23 від 02.06.2017 затверджено Положення про Східний офіс Держаудитслужби, згідно якого Східний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Донецькій, Запорізькій, Кіровоградській областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно - територіальних одиниць за їх місцезнаходженням відповідно. Повноваження Східного офісу Держаудитслужби, визначені зазначеним наказом, кореспондуються із Положенням про Державну аудиторську службу України.
Таким чином, Східний офіс Державної аудиторської служби України є органом, уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах на території Кіровоградської області.
Водночас, Східним офісом Державної аудиторської служби України, управлінням освіти, науки молоді та спорту Кіровоградської обласної державної адміністрації, Кіровоградською обласною радою, як органами уповноваженими на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, не вжито належних заходів до усунення зазначених порушень в межах своїх повноважень, в т.ч. шляхом звернення до суду, а також не ініційовано питання перед відповідними державними органами про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, що призводить до порушення економічних інтересів держави, необхідність захисту яких, відповідно до положень статті 131-1 Конституції України, покладено на органи прокуратури. 
Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) додаткових угод до договору, на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає.
Виконання зобов`язань за додатковими угодами до договору, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України "Про публічні закупівлі" та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими в статті 3 цього Закону.
З огляду на вищезазначене,   колегія суддів  вважає, що у цьому випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес, тому вбачає  підстави для представництва прокурором інтересів держави.
До такого  ж висновку дійшов і суд першої інстанції, проте,  зазначив, що прокурором не надано належних  та допустимих  доказів того, що  уповноважені органи, які  є юридичними особами з  певним обсягом процесуальної дієздатності,  не здійснюють або неналежним чином здійснюють    свої повноваження, а тому     позов подано  особою,   яка не має процесуальної дієздатності.
Проте, такий висновок    суду першої інстанції  є помилковим, оскільки за    наявності  у прокурора   підстав  для представництва інтересів державі у даній справи,  що     між іншим визнав   суд першої інстанції,    прокурор   має   процесуальну дієздатність для  звернення  до суду із позовом.
Велика Палата Верховного Суду у справі № 912/2385/18 вирішуючи виключну правову проблему щодо таких питань: 1) чи повинен прокурор доводити бездіяльність компетентного органу або ж достатньо простого посилання на таку бездіяльність у позові при обґрунтуванні підстав для представництва; 2) якими доказами прокурор має доводити бездіяльність компетентного органу; 3) чи зобов`язаний прокурор перед зверненням до суду з`ясовувати причини бездіяльності такого органу або ж достатньо доведення самого факту бездіяльності без зазначення і доведення суду її причин (з відступленням та уточненням), зробила  наступні правові висновки:
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.
          Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.    
Так, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.
Як вбачається з матеріалів справи, виконуючи вимогу вищевказаної норми закону, прокуратурою на адресу Східного офісу Державної аудиторської служби  в Кіровоградській області, Управління освіти, науки, молоді  та спорту Кіровоградської обласної державної адміністрації  та Кіровоградської обласної ради направлено повідомлення про виявлене порушення  тендерного законодавства під час   укладення договорів та про  намір вжиття заходів представницького характеру в межах повноважень, наданих статей  23-24 Закону України "Про прокуратуру".
Листом від 04.02.2019 року   Управління східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області  повідомило, що позов в частині  порушень у сфері публічних закупівель, виявлених прокуратурою,  не пред`являвся та пред`являтись не буде ( л.с. 85 т.1).
Тобто,   при поданні позовної заяви  прокурор обґрунтував неналежне, на його думку, здійснення захисту інтересів держави     Східним офісом Держаудитслужби, Управлінням освіти, науки, молоді та спорту,  які не вжили заходів до оспорювання додаткових угод у судовому порядку, про що вони повідомили прокуратуру відповідними листами (тобто навів підставу для представництва інтересів держави); зазначив, що порушення процедури державних закупівель та укладення відповідних додаткових угод унеможливило раціональне та ефективне використання бюджетних коштів, чим обґрунтував    порушення інтересів держави (тобто навів підстави для звернення з позовом).
Таким чином, колегія суддів  вважає, що   оскільки компетентні органи знали про  можливе порушення інтересів держави, але не звертались до суду з відповідним позовом у розумний строк, означене  свідчить про бездіяльність  відповідних органів  і   право прокурора на звернення  до суду  в інтересах держави.
При цьому,  наявність підстав для представництва інтересів держави не була оскаржена  жодним суб`єктом, в інтересах яких звернувся прокурор  із позовом.
За таких обставин апеляційний господарський суд вважає помилковим висновок місцевого господарського суду про подання   позову особою, яка не має процесуальної дієздатності та, відповідно, залишення позовної заяви  Кіровоградської місцевої прокуратури без розгляду на підставі пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України. 
Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Таким чином, наявні підстави, передбачені статтею 280 Господарського процесуального кодексу України, для скасування ухвали місцевого господарського суду.
У зв`язку із скасуванням ухвали місцевого господарського суду з числа зазначених у частині 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України, розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, має здійснюватися судом першої інстанції за результатами розгляду справи.

Керуючись статтями 269, 275, 280 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Прокуратури Кіровоградської області - задовольнити.
Ухвалу Господарського суду Кіровоградської  області від 07.05.2019 у справі №912/429/19 - скасувати. 
Справу №912/429/19  направити для продовження на розгляд до Господарського суду Кіровоградської області. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту до Верховного Суду. 
Повний текст постанови складений - 02.10.2020. 

Головуючий суддя                                                                                 О.В.Березкіна

Суддя                                                                                                        М.О.Дармін

Суддя                                                                                                         О.В.Чус