ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/21854/18                                                                       Головуючий у 1 інстанції: Костенко Д.А.
                                                                                  Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  14 вересня 2020 року                                                                                        м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача                                    Вівдиченко Т.Р.
Суддів                                                      Собківа Я.М.
                                                                 Шурка О.І.
За участю секретаря                               Горяінової Н.В

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти, треті особи - Національне агентство із забезпечення якості вищої освіти, Міністерство освіти і науки України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 про визнання протиправними і скасування рішень, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кабінету Міністрів України, Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти (далі - Конкурсна комісія), треті особи - Національне агентство із забезпечення якості вищої освіти (далі - Національне агентство), Міністерство освіти і науки України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , в якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог,  просив:
- визнати протиправним і скасувати протокол Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти  №5 від 05 грудня 2018 р.;
- визнати протиправним і скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2018 року №1063-р.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні адміністративного позову повністю.
Не погодившись з рішенням суду, позивач - ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції, адміністративний позов задовольнити повністю, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт посилається на недотримання Конкурсною комісією з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти вимог щодо галузевого представництва під час проведення конкурсу до Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти. Також, апелянт посилається на наявність конфлікту інтересів у члена Конкурсної комісії ОСОБА_25 . Крім того, апелянт вказує на те, що Положення про конкурс щодо обрання членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти є протиправним, оскільки, не відповідає Закону України «Про вищу освіту».
26 лютого 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - ОСОБА_8 надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції. 
Згідно з Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 лютого 2020 року, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) - Вівдиченко Т.Р., судді Собків Я.М., Шурко О.І.
28 лютого 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.
02 квітня 2020 року через систему «Електрониий суд» від ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача.
02 квітня 2020 року електронною поштою до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - ОСОБА_8 надійшла заява про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. 
Також, 02 квітня 2020 року електронною поштою до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - ОСОБА_8 надійшло клопотання  про відкладення судового засідання (у разі незадоволення заяви про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції).
Листом Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року №640/21854/18/1939/2020 третій особі -   ОСОБА_8 була надана відповідь щодо розгляду даного клопотання.
02 квітня 2020 року електронною поштою до Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача - Кабінету Міністрів України надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на інший день, але не раніше дня закінчення карантину, у зв`язку з встановленням карантину та забороною проведення масових заходів. 
06 квітня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - ОСОБА_8 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.
Згідно довідки Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2020 року, відповідно до статті 30 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення", статті 11 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", керуючись постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від  11 березня 2020 року №211 (із змінами, внесеними, згідно  Постановою Кабінету Міністрів України №239 від 25 березня 2020 року), враховуючи рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року, рішення Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11 березня 2020 року та рекомендації Ради суддів України від 16 березня 2020 року № 9рс-186/20 про запровадження особливого режиму роботи на період проведення карантинних заходів, з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, розгляд справи №640/21854/18  було відкладено до закінчення дії карантину.
13 липня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - ОСОБА_1 надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.
28 липня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти надійшло заперечення проти клопотання ОСОБА_1 про долучення доказів до матеріалів справи.
29 липня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - ОСОБА_8 надійшло клопотання про продовження строку розгляду апеляційної скарги.
30 липня 2020 року в судовому засіданні суду апеляційної інстанції третя особа ОСОБА_8 відмовився від клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
02 вересня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача - Кабінету Міністрів України надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.
11 вересня 2020 року електронною поштою до суду апеляційної інстанції від третьої особи - ОСОБА_8 надійшли додаткові пояснення.
Також, 11 вересня 2020 року електронною поштою до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи - ОСОБА_8 надійшли заперечення щодо можливості проведення судового засідання за відсутності учасників справи, не повідомлених належним чином про дату, час і місце судового засідання.
Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції,   ОСОБА_1 звернувся до Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти із заявою від 31 жовтня 2018 року, в якій просив допустити його до участі в конкурсі на обрання членом Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти.
Згідно  копії заяви, ОСОБА_1 вказав галузь знань: студент спеціальності «Правоохоронна діяльність» галузі «Цивільна безпека».
Також, 31 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернувся із заявою про наявність конфлікту інтересів у члена Конкурсної комісії ОСОБА_26 , який полягає у тому, що вона делегована до складу комісії за поданням Громадської організації "Українська асоціація студентів" за підписом ОСОБА_21 . Водночас, в Окружному адміністративному суді міста Києва розглядається справа №826/6607/17 за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції України у м. Києві, третя особа на стороні відповідача - Громадська організація "Українська асоціація студентів" про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію ОСОБА_21 керівником вказаної громадської організації. Вважає, що у названого члена Конкурсної комісії з`явився конфлікт інтересів, який полягає у її особистому немайновому приватному інтересі помститися йому, що може вплинути на об`єктивність прийняття нею рішення про оцінювання. Просив розглянути заяву та утримати ОСОБА_27 від оцінювання його кандидатури.
ОСОБА_1 був допущений та прийняв участь у конкурсі з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти.
Із Протоколу №5 засідання Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти від 05 грудня 2018 року (далі - Протокол №5)  вбачається, що на цьому засіданні було розглянуто заяву ОСОБА_1 щодо конфлікту інтересів у ОСОБА_26 , яка надала пояснення з цього приводу. За результатами розгляду заяви позивача, Конкурсною комісією вирішено залишити її без задоволення, у зв`язку із відсутністю передбачених чинним законодавством підстав.
Відповідно до Протоколу №5 від 05 грудня 2018 року, процедуру відбору визначено у такий спосіб:
- оцінювання усіма членами Конкурсної комісії кандидатів, після чого, Лічильна комісія оприлюднює кожну оцінку для кожного кандидата, яка заноситься в таблицю в комп`ютері з відображенням на екрані та автоматичним підрахунком (з відкиданням максимального і мінімального балу) сумарного балу кожного з претендентів;
- затвердження результатів підрахунку балів відкритим голосуванням членів Конкурсної комісії;
- етап відбору за встановленою Положенням №703 процедурою з урахуванням отриманих балів та дотримання визначених законом квот, принципів гендерного балансу та галузевого представництва.    
Згідно копії сумарного балу кандидатів до Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти за результатами оцінювання членами Конкурсної комісії з числа здобувачів вищої освіти, ОСОБА_8 набрав 315 балів, ОСОБА_21 - 303 бали, ОСОБА_1 - 231 бал, розділивши 3 і 4 місця з ОСОБА_28 .
У відповідності до Протоколу №5 від 05 грудня 2018 року, визначено квоту з числа здобувачів вищої освіти першого або другого рівня. Найбільшу кількість балів з цієї категорії кандидатів набрали ОСОБА_8 і ОСОБА_21 , яких вирішено включити до загального списку відібраних членів Національного агентства для таємного голосування за квотою з двох осіб з числа здобувачів вищої освіти першого або другого рівня.
За результатами таємного голосування затверджено остаточний склад відібраних Конкурсною комісією членів Національного агентства (22 члени), у т.ч. ОСОБА_8 і ОСОБА_21 .
Розпорядженням Кабінету Міністрів України «Про затвердження складу Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти» від 27 грудня 2018 року №1063-р затверджено склад Національного агентства, відповідно до переліку відібраних Конкурсною комісією членів, у тому числі, ОСОБА_8 і ОСОБА_21 .
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 05 червня 2019 року №382-р внесено зміни до оскаржуваного розпорядження в частині введення до складу Національного агентства ОСОБА_20 та зміни прізвища члена Національного агентства Пилипенко на Янсе.
Не погоджуючись із Протоколом №5 засідання Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти від 05 грудня 2018 року  та розпорядженням Кабінету Міністрів України «Про затвердження складу Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти» від 27 грудня 2018 року №1063-р, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 статті 19 Закону України "Про вищу освіту" від 01 липня 2014 року №1556-VII (далі - Закон №1556-VII, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що Національне агентство із забезпечення якості вищої освіти складається з двадцяти трьох осіб, які призначаються Кабінетом Міністрів України на підставі рішення Конкурсної комісії за результатами конкурсного відбору, що відбувається з дотриманням принципів гендерного балансу та галузевого представництва.
В силу ч. 2 ст. 19 Закону №1556-VII, склад Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти формується із забезпеченням представництва не більше однієї особи від галузі знань та включає: 1) три особи, які обираються з числа представників всеукраїнських об`єднань організацій роботодавців; 2) дві особи з числа здобувачів вищої освіти першого або другого рівня; 3) не менше одного представника з числа осіб, які працюють за основним місцем роботи у: Національній академії наук України; національній галузевій академії наук (по одному представнику від кожної академії); вищий навчальний заклад державної форми власності; вищий навчальний заклад комунальної форми власності; вищий навчальний заклад приватної форми власності.
Особа може бути висунута кандидатом у члени Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти суб`єктами, зазначеними у частині другій цієї статті, або шляхом самовисування.
Приписами абз. 7 ч. 6 ст. 19 Закону №1556-VII визначено, що Конкурсна комісія розробляє Положення про конкурс щодо обрання членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти, що затверджується Кабінетом Міністрів України, та формує кваліфікаційні вимоги до кандидатів, що мають передбачати наявність наукового ступеня або досвід фахової роботи не менше п`яти років, крім представників органів студентського самоврядування.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29 серпня 2018 року № 703 затверджено Положення про конкурс щодо обрання членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти (далі - Положення №703).
Пунктом 1 вищезазначеного Положення №703 закріплено, що це Положення визначає порядок проведення конкурсу щодо обрання членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти (далі - конкурс).
Відповідно до  пункту 3 Положення №703, принцип гендерного балансу реалізується відповідно до вимог Закону України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків" шляхом: обов`язкового делегування до складу Національного агентства осіб різної статі зазначеними в пункті 3 цього Положення суб`єктами представлення, які делегують не менше двох осіб; застосування позитивних дій з метою досягнення збалансованого представництва жінок і чоловіків у складі Національного агентства - надання переваги особі тієї статі, щодо якої існує дисбаланс у випадках, визначених абзацом другим пунктів 18 і 19, абзацом восьмим пункту 20 цього Положення.
Згідно пункту 9 Положення №703, конкурс проводиться за такими етапами:
1) прийняття та оприлюднення рішення Конкурсної комісії про проведення конкурсу, оприлюднення оголошення про проведення конкурсу;
2) прийняття та реєстрація документів від осіб, які бажають взяти участь у конкурсі, що надходять на електронну пошту, адреса якої зазначена в оголошенні про проведення конкурсу;
3) оприлюднення на офіційному веб-сайті МОН списку осіб, які своєчасно подали необхідні документи для участі в конкурсі;
4) вивчення поданих документів, перевірка їх на відповідність кваліфікаційним вимогам, визначеним цим Положенням, та формування списку кандидатів у члени Національного агентства;
5) оприлюднення списку та відомостей про кандидатів у члени Національного агентства на офіційному веб-сайті МОН;
6) прийняття документів від кандидатів у члени Національного агентства в паперовому вигляді та їх перевірка на відповідність установленим законодавством вимогам;
7) проведення конкурсного відбору на підставі поданих кандидатами у члени Національного агентства документів та формування складу відібраних кандидатів у члени Національного агентства;
8) оприлюднення результатів конкурсу.
Приписи пункту 13 Положення №703 передбачають, що конкурсний відбір кандидатів проводиться за такою процедурою: 1) формування груп кандидатів за суб`єктами представлення із зазначенням галузей знань; 2) оцінювання кандидатів відповідно до поданих ними документів за критеріями, визначеними у пункті 14 цього Положення; 3) формування списку відібраних кандидатів у члени Національного агентства.
За змістом пункту 15 Положення № 703, кандидати, допущені до конкурсного відбору, розподіляються на 11 груп представників, визначених Законом України "Про вищу освіту": всеукраїнських об`єднань організацій роботодавців; здобувачів вищої освіти першого або другого рівня; Національної академії педагогічних наук; Національної академії мистецтв; Національної академії правових наук; Національної академії медичних наук; Національної академії аграрних наук; Національної академії наук; закладів вищої освіти державної форми власності; закладів вищої освіти комунальної форми власності; закладів вищої освіти приватної форми власності.
У відповідності до п.п. 16-17 Положення №703, кожен член Конкурсної комісії оцінює кожного кандидата за кожним із зазначених у пункті 14 цього Положення критеріїв оцінювання за шкалою від одного до десяти балів і за сумою таких балів виставляє кожному кандидатові сумарний бал. Виставлені членами Конкурсної комісії бали підсумовуються без урахування максимального і мінімального балу, і всі кандидати в межах кожної групи впорядковуються у рейтинговому порядку в послідовності від максимальної суми балів до мінімальної.
Згідно пункту 18 Положення №703, три кандидати від всеукраїнських об`єднань організацій роботодавців, які набрали найбільшу суму балів, рішенням Конкурсної комісії відбираються як кандидати у члени Національного агентства.
Якщо на третє місце претендують кандидати, які набрали однакову суму балів, перевагу має кандидат, чия стать серед кандидатів у члени Національного агентства, які посіли перше і друге місце, ще не представлена. В іншому випадку рішення приймається Конкурсною комісією шляхом голосування.
Пунктом 19 Положення №703 закріплено, що два кандидати від здобувачів вищої освіти, які набрали найбільшу суму балів, рішенням Конкурсної комісії відбираються до складу Національного агентства. Якщо на друге місце претендують кандидати, які набрали однакову суму балів, перевагу має кандидат, чия стать серед відібраних згідно з пунктом 18 цього Положення кандидатів у члени Національного агентства представлена менше.
Приписи п. 20 Положення №703 визначають, що Національні галузеві академії наук мають квоту за такими галузями знань: 01 "Освіта/Педагогіка" - для Національної академії педагогічних наук; 02 "Культура і мистецтво" - для Національної академії мистецтв; 08 "Право" - для Національної академії правових наук; 20 "Аграрні науки та продовольство" - для Національної академії аграрних наук; 22 "Охорона здоров`я" - для Національної академії медичних наук. 
Від національних галузевих академій наук за рішенням Конкурсної комісії відбираються кандидати, які набрали найбільшу суму балів. 
Якщо кандидати набрали однакову суму балів, перевагу має кандидат, чия стать серед відібраних згідно з пунктами 18 і 19 цього Положення кандидатів у члени Національного агентства представлена менше.
Серед інших кандидатів, які відбираються в межах квот Національної академії наук, закладів вищої освіти державної, комунальної і приватної форми власності, починаючи від кандидатів, які набрали більшу суму балів, з урахуванням принципу галузевого представництва - не більше однієї особи від галузі знань, відбираються усі інші кандидати.
Відповідно до пункту 21 Положення №703, за кожною квотою (від Національної академії наук, закладів вищої освіти державної, комунальної і приватної форми власності) обирається один кандидат, який набрав найбільшу суму балів у межах своєї групи за умови дотримання принципу галузевого представництва - не більше однієї особи від галузі знань. Якщо кандидати від Національної академії наук, закладів вищої освіти державної, комунальної і приватної форми власності, які набрали в межах своєї квоти найбільшу суму балів, представляють одну галузь знань, пріоритет надається кандидату, який набрав більшу суму балів. За відповідною квотою обирається особа, яка є наступною у рейтинговому списку, за умови дотримання принципу галузевого представництва - не більше однієї особи від галузі знань.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 був допущений та прийняв участь у конкурсі з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти за квотою з числа здобувачів вищої освіти першого або другого рівня.
Конкурсною комісією прийнято рішення про відібрання кандидатів до складу Національного агентства кандидатів, яке оформлене Протоколом №5 засідання Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти від 05 грудня 2018 року  (Т. 1 а.с. 152-169).
Із вищевказаного Протоколу №5 вбачається, що до загального списку відібраних членів Національного агентства для таємного голосування за квотою з двох осіб з числа здобувачів вищої освіти першого або другого рівня включені кандидатури ОСОБА_8 та ОСОБА_21 .
Апелянт посилається на недотримання Конкурсною комісією під час проведення конкурсу до Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти та прийняття оскаржуваного рішення вимог щодо галузевого представництва.
Зокрема, вказує, що дії Конкурсної комісії призвели до того, що з числа здобувачів вищої освіти було обрано кандидатів, галузь знань яких вже представлена конкурсантами з інших квот, що порушило його право бути обраним до складу Національного агентства.
З даного приводу колегія суддів зазначає наступне.
Порядок проведення конкурсу щодо обрання членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти визначено Положенням №703. 
Так, при формуванні персонального складу Національного агентства, Конкурсна комісія повинна дотримуватися принципів гендерного балансу та галузевого представництва.
Принцип гендерного балансу реалізується, відповідно до вимог Закону України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків", шляхом обов`язкового делегування до складу Національного агентства осіб різної статі.
За нормами пункту 5 Положення №703, під час забезпечення дотримання принципу галузевого представництва Конкурсна комісія керується переліком галузей знань і спеціальностей, за якими здійснюється підготовка здобувачів вищої освіти, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2015 року № 266.
Колегія суддів, враховуючи вимоги пунктів 18-19 Положення №703, зазначає, що при обранні кандидатів з всеукраїнських об`єднань організацій роботодавців та здобувачів вищої освіти першого або другого рівня застосовується принцип гендерного балансу, який полягає в тому, що при однаковій кількості набраних балів претендентами, що посідають останнє місце в виділених на групу квотах, перевагу отримує той, чия стать серед кандидатів у членів Національного агентства ще не представлена.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , також, підтверджує, що відібрані з числа представників роботодавців кандидати галузей знань не представляли.
За приписами пункту 20 Положення №703, Національні галузеві академії наук, а саме: Національна академія педагогічних наук, Національна академія мистецтв, Національна академія правових наук, Національна академія медичних наук, Національна академія аграрних наук мають квоти за відповідними галузями знань.
При обранні кандидатів з Національної академії наук, закладів вищої освіти державної, комунальної і приватної форми власності дотримується принцип галузевого представництва - не більше однієї особи від галузі знань. 
Застосування вказаного принципу полягає в тому, що, якщо кандидати від Національної академії наук, закладів вищої освіти державної, комунальної і приватної форми власності, які набрали в межах своєї квоти найбільшу суму балів, представляють одну галузь знань, пріоритет надається кандидату, який набрав більшу суму балів. За відповідною квотою обирається особа, яка є наступною у рейтинговому списку, за умови дотримання принципу галузевого представництва - не більше однієї особи від галузі знань.
Також, як вірно зазначено судом першої інстанції, форма заяви (додаток до Положення №703) передбачає зазначення інформації про галузь знань претендента (крім представників всеукраїнських об`єднаних організацій роботодавців та здобувачів вищої освіти першого або другого рівня).
Отже, із положень пункту 21 Положення №703 вбачається, що принцип галузевого представництва застосовується до кандидатів за квотою від Національної академії наук, закладів вищої освіти державної, комунальної і приватної форми власності.
Враховуючи вищезазначене, доводи  апелянта про те, що до визначення кандидатів з групи здобувачів вищої освіти першого або другого рівня повинен застосовуватися принцип галузевого представництва, колегія суддів вважає необгрунтованими.
Відповідно до  пункту 22 Положення №703, рішення Конкурсної комісії щодо відбору кандидатів вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість кількісного складу з числа міжнародних представників та більшість кількісного складу з числа національних представників.
Таким чином, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що процедура конкурсного відбору передбачала обрання членів Національного агентства таємним голосуванням, тобто, відбір особи кандидатом не означав обрання її членом Національного агентства.
Щодо посилання  апелянта на те, що Положенням №703  не передбачено порядку дій Конкурсної комісії у разі, якщо двоє представників різних квот мають однакову галузь знань, що створює правову невизначеність, колегія суддів зазначає наступне.
Так, виходячи із того, що Положення про конкурс не містить норм, що могли б бути застосовані судом для вирішення цього питання, не можна дійти однозначного висновку, що при врахуванні Конкурсною комісією галузі знань відповідних кандидатів, позивач однозначно був би обраний членом Національного агентства.
З приводу твердження апелянта про те, що порушення принципу галузевого представництва було допущено, також, стосовно низки обраних членів Національного агентства, слід зазначити наступне.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 вересня 2019 року у справі №9901/284/19 вказала, що «…гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення».
Отже, посилання апелянта на можливе порушення принципу галузевого представництва при обранні інших членів Національного агентства не впливає на право позивача бути обраним членом Національного агентства, оскільки, ОСОБА_1 приймав участь у конкурсі з відбору членів Національного агентства лише за квотою з числа здобувачів вищої освіти першого або другого рівня.
Колегія судів, також, враховує пояснення представника третьої особи - ОСОБА_11 - Липового Ігоря Володимировича наданих в суді апеляційної інстанції про неспівмірність та непропорційність позовних вимог ОСОБА_1 . 
Так, представник третьої особи - ОСОБА_11 - ОСОБА_29 зазначив про те, що позивач просить визнати протиправними і скасувати протокол Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти  №5 від 05 грудня 2018 року та розпорядження Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2018 року №1063-р, яким затверджено склад Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти у кількості 22 осіб, при цьому, обґрунтовує позовні вимоги лише в частині відбору членів  Національного агентства за квотами роботодавців та здобувачів вищої освіти та не наводить доказів протиправності рішень відповідачів щодо інших осіб.
З приводу доводів апелянта про те, що Положення про конкурс щодо обрання членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти №703 в цілому є протиправним, оскільки, не відповідає нормам Закону України «Про вищу освіту», колегія суддів зазначає наступне.
Положеннями частини 6 статті 19 Закону України «Про вищу освіту» передбачено, що Положення про конкурс щодо обрання членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти затверджується Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до  ч. 1 ст. 113 Конституції України, Кабінет Міністрів України є вищим органом у системі органів виконавчої влади.
За приписами частини 1 статті 117 Конституції України, Кабінет Міністрів України в межах своєї компетенції видає постанови і розпорядження, які є обов`язковими до виконання.
Згідно частини 1 статті 49 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» від 27 лютого 2014 року №794-VII, Кабінет Міністрів України на основі та на виконання Конституції і законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, видає обов`язкові для виконання акти - постанови і розпорядження.
Саме, на виконання частини 6 статті 19 Закону України «Про вищу освіту»,  постановою Кабінету Міністрів України від 29 серпня 2018 року № 703 було затверджено Положення про конкурс щодо обрання членів Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти.
Оскільки, вищевказане Положення про конкурс було затверджене Кабінетом Міністрів України у встановленому законом порядку та нечинним не визнавалося, посилання апелянта на його протиправність є безпідставним.
Щодо доводів ОСОБА_1 про наявність конфлікту інтересів у члена Конкурсної комісії ОСОБА_25 , яка була делегована до її складу поданням Громадської організації «Українська асоціація студентського самоврядування», колегія суддів зазначає наступне.
На підтвердження наявності конфлікту інтересів у члена Конкурсної комісії ОСОБА_25 апелянт посилається на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 листопада 2019 року у справі №826/6607/17 за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: Громадська організація «Українська асоціація студентів».
ОСОБА_1 зазначає, що предметом спору є визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію ОСОБА_21 керівником Громадської організації «Українська асоціація студентів» замість позивача, на підставі заяви, поданої ОСОБА_30 , який, в подальшому, теж був обраний членом Національного агентства за квотою здобувачів вищої освіти.
Вказаним рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 листопада 2019 року визнано протиправними та скасовано рішення про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи та внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах від 17.05.2017 щодо всеукраїнської молодіжної громадської організації «Українська асоціація студентського самоврядування».
За приписами статті 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Колегією суддів встановлено, що рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 листопада 2019 року у справі №826/6607/17 є таким, що не набрало законної сили, оскільки, на вказане судове рішення ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2020 року та 31 березня 2020 року відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції та ОСОБА_8 .
Отже, посилання апелянта на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 листопада 2019 року є необгрунтованим, оскільки, вказане судове рішення не набрало законної сили.
Відповідно до підпункту «в» пункту 2 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року  № 1700-VII, суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме: представники  громадських об`єднань, наукових установ, навчальних закладів, експертів відповідної кваліфікації, інші особи, які входять до складу конкурсних та дисциплінарних комісій, утворених відповідно до Закону України "Про державну службу", Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування", інших законів (крім іноземців-нерезидентів, які входять до складу таких комісій), Громадської ради доброчесності, утвореної відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів", і при цьому не є особами, зазначеними у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої цієї статті.
У листі Національного агентства з питань запобігання корупції від 30 листопада 2017  року №95-20/43673/1 зазначено про те, що дія Закону України "Про запобігання корупції" не поширюється на представника Громадської організації "Українська асоціація студентів", який увійшов до складу Конкурсної комісії з відбору членів Національного агентства, оскільки, вказане Агентство не є державним органом, а конкурсний відбір до нього здійснюється не відповідно до Законів    України "Про державну службу" та "Про службу в органах місцевого самоврядування", а відповідно, до Закону України "Про вищу освіту" (Т. 3 а.с. 80-81).
З приводу поданого ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції Припису про усунення порушень Закону України «Про запобігання корупції» Національного агентства з питань запобігання корупції  від 28 травня 2020 року №32-07/1/92, колегія суддів зазначає наступне.
У вищевказаному Приписі йдеться про необхідність приведення у відповідність постанови Кабінету Міністрів» від 15 квітня 2015 року №244 «Про утворення Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти» до Закону України «Про запобігання корупції». 
Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції, чинними нормативними актами не передбачено можливості утримання членів Конкурсної комісії від оцінювання кандидатів, зокрема, у зв`язку із заявленим конфліктом інтересів.
Відповідно до п. 17 Положення №703, виставлені членами Конкурсної комісії бали підсумовуються без урахування максимального і мінімального балу, і всі кандидати в межах кожної групи впорядковуються у рейтинговому порядку в послідовності від максимальної суми балів до мінімальної.
З огляду на вищевказану норму, також, вірним є висновок суду першої інстанції про те, що виключення максимального і мінімального балів є, певною мірою, запобіжником від можливого упередженого відношення члена Конкурсної комісії щодо претендента.         
Щодо доводів апелянта про неконституційність деяких норм Закону України «Про вищу освіту» в частині обрання членів Національного агентства, зокрема, щодо включення до складу Конкурсної комісії представника об`єднання студентів України, що є членом Європейського союзу студентів, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно приписів частини 1 статті 147 Конституції України, Конституційний Суд України вирішує питання про відповідність Конституції України законів України та у передбачених цією Конституцією випадках інших актів, здійснює офіційне тлумачення Конституції України, а також інші повноваження відповідно до цієї Конституції.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про Конституційний Суд України» від 13.07.2017 року № 2136-VIII, Конституційний Суд України (далі - Конституційний Суд або Суд) є органом конституційної юрисдикції, який забезпечує верховенство    Конституції України, вирішує питання про відповідність Конституції України законів України та у передбачених Конституцією України випадках інших актів, здійснює офіційне тлумачення Конституції України, а також інші повноваження відповідно до Конституції України. 
Таким чином, колегія суддів зазначає, що вирішення питання про конституційність законів України належить виключно до  повноважень Конституційного Суду України та не може бути предметом розгляду у даній справі, а тому, твердження апелянта про неконституційність деяких норм Закону України «Про вищу освіту» є безпідставним.
З приводу клопотання третьої особи - ОСОБА_8 про скасування рішення суду першої інстанції та залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку із зловживанням ОСОБА_1 процесуальними правами шляхом неналежного обгрунтування позовних вимог, колегія суддів зазначає наступне. 
На думку колегії суддів, вибір обставин якими позивач обгрунтовує позовні вимоги та надання доказів на їх підтвердження є правом позивача, а тому, не може визнаватися зловживанням процесуальними правами.
Посилання третьої особи - ОСОБА_8 в додаткових поясненнях на постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі №800/587/17, від 18 вересня 2019 року у справі №9901/284/19, від 27 листопада 2019 року у справі №9901/338/19, як на підставу для закриття провадження у даній справі в частині позовних вимог до Кабінету Міністрів України, колегія суддів вважає необгрунтованим, оскільки, дані судові рішення прийнято Великою Палатою Верховного Суду за інших обставин справи та правовідносин, а тому, викладені в них висновки не підлягають застосуванню при вирішенні спору у даній справі.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.
Надаючи оцінку доводам апелянта, судова колегія приймає до уваги Висновок № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому зазначено, що при викладенні підстав для прийняття рішення суд повинен надати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Суд апеляційної інстанції, також, враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Крім того, у рішеннях ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява №  30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».
Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та відсутність правових підстав для їх задоволення.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2  ст. 77 КАС України).
При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 250, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені     статтями 328-329 КАС України.

 Суддя-доповідач                                                           Вівдиченко Т.Р.
          
    Судді                                                                              Собків Я.М.
                                                                                                  
                                                                                            Шурко О.І.

Повний текст постанови виготовлено 21.09.2020 року.