П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  560/742/20 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Блонський В.К.  
Суддя-доповідач -  Франовська К.С.   
23 липня 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Франовської К.С. 
суддів:  Совгири Д. І.  Кузьменко Л.В. ,  

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, 
В С Т А Н О В И В :
В лютому 2020 року інспектор роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу від 07.11.2019 року № 23 "Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності у виді суворої догани.
Позов мотивований порушенням відповідачем порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 07.11.2019 року № 23 "Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" в частині притягнення інспектора роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.
Стягнуто на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 840,80 грн., за рахунок бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції.

Не погодившись із цим рішенням, його оскаржив відповідач, який вважає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню. Тому просив скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає, що суд першої інстанції не дав належної оцінки обставинам справи та не взяв до уваги, що жодним нормативно-правовим актом не передбачено заміну персонального складу дисциплінарної комісії на момент відсутності одного члена комісії по причині перебування його у відпустці, що є цілком виправданим фактом- не підписання висновку службового розслідування членом комісії, який перебуває у відпустці.

Помилковими вважає скаржник висновки суду, що у висновку службового розслідування від 04.11.2019 відсутні пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи, оскільки такі пояснення були письмово відібрані 04.10.2019, окрім того на ці пояснення є посилання у описовій частині висновку.
Не погоджується скаржник з висновком суду щодо не зазначення у висновку службового розслідування форми розгляду справи.
Також скаржник звертає увагу суду апеляційної інстанції на суперечливі висновки суду, що викладені в судовому рішенні щодо правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені в установленому порядку. Відтак, враховуючи приписи ст. 311 КАС України, розгляд апеляційної скарги здійснюється в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановив суд, позивач перебуває на службі в Національній поліції України з 07.11.2015 року, на посаді інспектора роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції з 08.12.2017 року і має спеціальне звання "лейтенант поліції".
22.08.2019 року позивач виконував посадові обов`язки у складі патрульного екіпажу "Сапфір" № 0102 спільно із ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Згідно матеріалів дисциплінарного провадження, в процесі несення служби позивач не здійснював безперервну відео зйомку подій, чим порушив  пункт 5 розділу 11 "Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів фото- і кінозйомки, відеозапису", затвердженої наказом МВС України №1026 від 18.12.2018, п.п.6,7 розділу 1 «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», яка затверджена 09.11.2015 спільним наказом МОЗ України та МВС України за № 1452/735, пункт 4 розділу IX «Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі», яка затверджена наказом МВС України № 1395 від 07.11.2015.

Наказом № 73 від 03.10.2019 року т. в. о. начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції призначено службове розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором роти № 2 батальйону управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенантом ОСОБА_1, поліцейським роти № 2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП рядовим поліції Семенюком Віталієм Миколайовичем, та поліцейським роти № 2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП рядовим поліції Грабовським Миколою Вадимовичем, що виразилося у порушенні процедури огляду на стан алкогольного сп`яніння громадянина ОСОБА_4 , що в подальшому призвело до закриття справи про адміністративне правопорушення Хмельницьким міськрайонним судом, проведення якого вирішено доручити комісії в наступному складі: голова комісії - сержант поліції Красюн А., члени комісії: старший лейтенант поліції Павлюк М., лейтенант поліції Стасюк В.

Наказом начальника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції № 81 від 01.11.2019 року внесено зміни до наказу № 73 від 03.10.2019 року, а саме замінити голову комісії - сержанта поліції Красюна А. , на голову комісії - старшого лейтенанта поліції - Шустова Р.

Висновком службового розслідування рекомендовано застосувати до інспектора роти №2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Висновок службового розслідування затверджений начальником Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції 04 листопада 2019 року.

За результатами службового розслідування наказом начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції № 23 від 07.11.2019 року "Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні процедури огляду на стан алкогольного сп`яніння громадянина ОСОБА_4 , що в подальшому призвело до закриття справи про адміністративне правопорушення Хмельницьким міськрайонним судом, а саме: порушення  пункту 5 розділу II «Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису», затвердженої наказом МВС України за № 1026 від 18.12.2018, пунктів 6 та 7 розділу І «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», яка затверджена 09.11.2015 спільним наказом МОЗ України та МВС України за № 1452/735, пункт 4 розділу IX «Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі», яка затверджена наказом МВС України № 1395 від 07.11.2015, пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»; на підставі пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, інспектора роти № 2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

Вважаючи оскаржуване рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Суд першої інстанції позов задовольнив з тих підстав, що вимоги позивача є обґрунтованими, відповідають дійсним обставинам та матеріалам справи, ґрунтуються на вимогах чинного законодавства. Рішення суду мотивовано невідповідністю висновку службового розслідування Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України, затвердженому Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року .

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають нормам матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною 2 статті 1 вказаного Статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України. Підпункти 9, 11 та 13 частини 3 статті 1 Статуту зобов`язують поліцейських підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком відповідно до частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Таким чином, апеляційний суд зазначає, що для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення необхідно встановити факт вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарний проступок полягає у конкретних діях чи бездіяльності, які вчинені поліцейським протиправно та умисно, в тому числі невиконання поліцейським конкретних службових обов`язків, порушення обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також вчинення дій, які підривають авторитет поліції.

Водночас, для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, факт вчинення ним дисциплінарного проступку повинен бути встановлений у передбаченому законодавством порядку.
Відповідно до частини 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною 6 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України (далі - Порядок № 893
Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п. 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Пунктом 4 розділу 5 Порядку № 893 передбачено, що службове розслідування має на меті встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки поліцейського і його ставлення до вчиненого.

Відповідно до положень п.1-2 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п.2 розділу VI Порядку №893).

Висновок службового розслідування - це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції.

Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в цьому випадку - щодо накладення дисциплінарного стягнення , приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права.
Перевіряючи дотримання відповідачем встановленої законом процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, суд встановив наступне.
Наказом № 73 від  03.10.2019 року т. в. о. начальника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" визначено склад дисциплінарної комісії. До складу комісії включено: голова комісії - сержант поліції Красюн А., члени комісії: старший лейтенант поліції Павлюк М., лейтенант поліції Стасюк В.

Наказом начальника управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції № 81 від 01.11.2019 року вирішено внести зміни до наказу № 73 від 03.10.2019 року, а саме: замінити голову комісії - сержанта поліції Красюн А . , на голову комісії - старшого лейтенанта поліції - Шустова Р.

За результатами проведення службового розслідування 04.11.2019 року складено висновок, який підписаний двома членами комісії   Шустовим Р. та Павлюк М . Проти прізвища члена комісії Стасюк В. зазначено " відпустка".

Як свідчать матеріали справи, відповідно до наказу № 733 о/с від 18.09.2019 року "Про надання відпусток" старшому лейтенанту поліції Стасюку В.В. з 21.10.2019 року по 04.11.2029 року надано частину основної відпуски. Таким чином, член комісії Стасюк В.В. , в період проведення службового розслідування з 21.10.2019 року по дату складання та підписання висновку, не виконував обов`язки члена дисциплінарної комісії, у зв`язку із перебуванням у відпустці.
Безумовно, перебування у черговій відпустці члена дисциплінарної комісії, не зупиняє його повноважень.
Проте, у даному випадку, Стасюк В.В. участі в проведенні службового розслідування не приймав, і саме тому не підписав висновок службового розслідування.

Між тим, Порядок №893 зобов`язує службове розслідування проводити дисциплінарною комісією у призначеному складі і комісійно скласти висновок службового розслідування, а також і підписати його, а у випадку непогодження члена дисциплінарної комісії з висновком, він його підписує, але поряд зазначає "окрема думка", яку викладає на окремому аркуші і додає до висновку.
Винятків цей Порядок не містить.
Отже, законодавець визначив колегіальний порядок роботи дисциплінарної комісії та прийняття рішення за результатами службового розслідування.

Відтак,  дисциплінарна комісія, що проводила службове розслідування без участі одного з призначених членів комісії, є неповноважною, а тому висновок службового розслідування не може бути підставою для видання наказу про дисциплінарну відповідальність поліцейського.

Враховуючи встановленні обставини справи та норми чинного законодавства колегія суддів прийшла до неспростовного переконання, що наказ начальника Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції № 23 від 07.11.2019 року "Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді суворої догани є протиправним, тому підлягає безумовному скасуванню.

При цьому, апеляційний суд наголошує, що наявність у органу державної влади дискреційних повноважень не означає, що він не повинен дотримуватись механізму, правової процедури, що законодавчо визначена для, зокрема, проведення службового розслідування в межах дисциплінарної справи, а також регулює підстави та порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура службового розслідування встановлює чітку послідовність дій проведення такої перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Ця правова процедура встановлює межі вчинення повноважень суб`єктом владних повноважень щодо проведення ним такого розслідування та повноважень щодо накладення дисциплінарних стягнень за його результатами і, у разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.

Колегія суддів зазначає, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Водночас, порушення такої процедури тягне за собою протиправність всіх рішень суб`єкта владних повноважень, які прийняті за її результатами.

За цих обставин суд апеляційної інстанції вважає, що місцевий суд правильно вказав на невідповідність висновку службового розслідування приписам Порядку №893, а тому спірний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є таким, що прийнятий без достатніх правових підстав, у зв`язку з чим підлягає скасуванню в судовому порядку як протиправний.

Викладені в апеляційній скарзі доводи щодо помилковості висновків суду першої  інстанції не підтвердилися під час розгляду апеляційної скарги, не спростовують висновки місцевого суду та не приймаються судом як належні, оскільки зводяться до переоцінки встановлених обставин справи.

Всі обставини спірних правовідносин в повній мірі перевірені та проаналізовані судом першої інстанції під час розгляду справи та ухвалення оскаржуваного судового рішення, йому надана належна правова оцінка. Водночас, аргументи, які б доводили порушення судом попередньої інстанції норм матеріального або процесуального права, у апеляційній скарзі не наведені.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Беручи до уваги встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що  Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України вказані вимоги щодо обов`язку довести правомірність свого рішення не виконало.

Згідно з ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України залишити без задоволення, а  рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 квітня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі  27 липня 2020 року.

Головуючий	 	 	Франовська К.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Совгира Д. І.    Кузьменко Л.В.