Справа № 991/4163/20
1-кп/991/45/20
У Х В А Л А

30 липня 2020 року                                                         м. Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:
головуюча – ОСОБА_1 ,
судді – ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання – ОСОБА_4 

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні у приміщенні суду кримінальне провадження № 32013110110000482 стосовно обвинувачення:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, яка зареєстрована і фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Харків Харківської області, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

сторона обвинувачення         прокурор ОСОБА_9 ,

сторона захисту                захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , 
ОСОБА_12 ,
а також, за участі представника потерпілого ОСОБА_13 ,

представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ( ОСОБА_14 ) – ОСОБА_15 ,

в с т а н о в и в :
На розгляді у Вищому антикорупційному суді (далі – Суд) перебуває зазначене кримінальне провадження.
У судовому засіданні представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт – ОСОБА_15 заявив відвід колегії суддів. Свою заяву мотивував тим, що судом у підготовче судове засідання не здійснювався виклик третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, внаслідок чого були порушені її права на участь у судових засіданнях. Зазначене, на переконання представника, вказує на упередженість колегії суддів. 
Заслухавши заяву про відвід та позицію учасників судового провадження, суд дійшов висновку, що вказана заява задоволенню не підлягає, з огляду на таке.
Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.
З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).
Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді передбачений ст. 75, 76 КПК України.
Зокрема, відвід може бути заявлений за наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості суду (п. 4 ч.1 ст.75 КПК України).
У рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року (заява № 21722/11), зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).
Особиста безсторонність суду презюмується доки не встановлена на підставі доказів наявність виправданих побоювань щодо неупередженості судді.
Оцінюючи доводи заявленого представником ОСОБА_15 відводу суд виходить із того, що вони не містять у собі посилань на обставини передбачені у ст. 75, 76 КПК України, чи будь-які інші обставини, які можуть викликати обґрунтовані сумніви у неупередженості складу суду, а фактично зводяться до незгоди з порядком здійснення судом підготовчого судового засідання.
Крім того, відповідні доводи не узгоджуються з положеннями ч. 3 ст. 64-2 КПК України, які визначають обсяг прав третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, тільки в частині, що стосується арешту майна (такі питання суд не вирішував), а також з положеннями ч. 2 ст. 314 КПК України, які визначають склад учасників підготовчого судового засідання, до яких така особа не належить. 
Що стосується доводів захисника ОСОБА_11 на підтримку заявленого відводу, то вони є аналогічними тим, з яких він уже заявляв відвід колегії суддів 10 липня 2020 року, у якому йому відмовлено ухвалою суду.
З цього приводу, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував, що одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою коли суди винесли остаточне рішення з якогось питання, їхнє рішення не підлягає сумніву («Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [Велика Палата], заява № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII). Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata (п. 62), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а проста можливість існування двох поглядів на питання не є підставою для повторного розгляду. Відхилення від цього принципу виправдані, тільки якщо вони необхідні в обставинах істотного і незаперечного характеру («Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).
З огляду на зазначене, відсутні підстави для перегляду власного рішення, яке набрало законної сили.
Відтак заявлений відвід не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 75, 76, 80, 82, 369-372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:
У задоволенні заяви представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, ОСОБА_15  про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,  ОСОБА_1  відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.

Судді:

                       ОСОБА_2                    ОСОБА_3                      ОСОБА_1