Справа № 761/35760/19
1-кп/991/138/19
У Х В А Л А

30 червня 2020 року                                                         м. Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:
головуюча – ОСОБА_1 ,
судді – ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання – ОСОБА_4 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні у приміщенні суду кримінальне провадження № 32013110110000482 стосовно обвинувачення:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаїв Миколаївської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Ташкент, Узбекистан, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Вознесенськ Миколаївської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_5 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця с. Долгий Луг Братського району Іркутської області (Росія), зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_6 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця с. Воєводське Арбузинського району Миколаївської області, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_7 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженця м. Волгоград Російської Федерації, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_8 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_9 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,
ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженця м. Вовчанськ Харківської області, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_10 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

сторона обвинувачення         прокурор ОСОБА_12 
сторона захисту                 захисники  ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , 
ОСОБА_15 ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ,
ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , 
ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 ;
обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 ,
ОСОБА_9 ,

а також за участі представника потерпілого ОСОБА_24 ,

в с т а н о в и в:

На розгляді у Вищому антикорупційному суді (далі – суд) перебуває зазначене кримінальне провадження.
У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 – адвокат ОСОБА_19 заявив відвід головуючій ОСОБА_1 . Свою заяву мотивував тим, що про судове засідання 23 червня 2020 року він був повідомлений 22 червня 2020 року секретарем судового засідання, прізвище та ім`я якої йому не відоме. Вважає, що таке повідомлення було здійснено із порушенням встановленого кримінальним процесуальним законодавством строків. До того ж зазначив, що такі дії секретаря судового засідання були вчинені не з формальних причин, а умисно, зокрема для того, щоб у разі його неявки, суд міг залучити захисника із центру надання безоплатної вторинної правової допомоги. Крім того вказав, що подавав заяву до суду про проведення службового розслідування стосовно таких дій секретаря судового засідання, на що суд не відреагував. Зазначене, викликає сумніви у неупередженості головуючої ОСОБА_1 , тому, захисник ОСОБА_19 вважає, що його заява про відвід підлягає задоволенню.
Вирішуючи заяву захисника ОСОБА_19 про відвід головуючій, суд виходить з такого.
Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.
З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).
Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді передбачений ст. 75, 76 КПК України, це зокрема, й наявність сумніву у його неупередженості.
У рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року (заява № 21722/11), зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).
Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії» (Castillo Algar v. Spain), п. 45). При цьому, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44).
Таким чином, особиста безсторонність суду презюмується доки не встановлена на підставі доказів наявність виправданих побоювань щодо неупередженості судді.
Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.
На переконання суду, не можливість протягом тривалого часу провести підготовче судове засідання, що впливає на розумні строки провадження, викликає необхідність призначення судового засідання у більш стислі строки.
При цьому суд, беручи до уваги те, що захисник, будучи повідомленим у такі стислі строки, не прибув у судове засідання, відклав проведення засідання, що підтверджує відсутність упередженості суддів. 
Захисник ОСОБА_17 , підтримуючи заявлений відвід, зазначив, що адвокат, з метою забезпечення належного захисту, повинен мати час для підготовки до судового засідання.
З цього приводу Європейський суд з прав людини зазначає, що кожній стороні має бути надана розумна можливість представити свою справу за таких умов, що не ставлять її чи його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною (рішення у справі «Віктор Назаренко проти України» від 03 жовтня 2017 року, п. 36). 
Варто зазначити, що дата судового засідання, призначеного на 22 червня 2020 року була узгоджена заздалегідь, та сторони мали достатньо часу для підготовки до його проведення. Відповідно, те, що наступне судове засідання, у зв`язку із неявкою учасників провадження, було призначене на наступний день, жодним чином не вплинуло на право сторони захисту ефективно забезпечити свій захист. До того ж, у судових засіданнях 22 червня 2020 року та 23 червня 2020 року обвинувачений ОСОБА_5 був представлений захисником ОСОБА_13 . 
Відтак, на переконання суду, порушення справедливого балансу між сторонами провадження не відбулось, а виконання судом своїх повноважень з метою забезпечення оперативного судового розгляду не може свідчити про його упередженість, а зокрема і головуючої.
Доводи захисника про те, що такі дії секретаря судового засідання були вчинені не з формальних причин, а умисно, зокрема для того, щоб у разі його неявки суд міг залучити захисника із центру надання безоплатної вторинної правової допомоги, суд вважає надуманими. Адже про необхідність забезпечення права на безоплатну правову допомогу, суд вирішує, виходячи із конкретних обставин справи. Водночас, зазначене не може свідчити про упередженість суду, адже надання оцінки останньому здійснюється виходячи із фактично вчинених судом дій, а не із ймовірності їх вчинення. 
До того ж, залучення захисника із центру надання безоплатної правової допомоги потребує постановлення окремого судового рішення, що здійснюється усім складом суду, а не тільки головуючим, на підставі об`єктивно з`ясованих обставин відповідно до положень чинного законодавства (ст. 370, 371 КПК України).
Щодо доводів захисника ОСОБА_19 про бездіяльність суду з приводу його заяви про проведення службового розслідування за фактом неналежного здійснення виклику у судове засідання, то ані КПК України, ані Закон України «Про судоустрій статус суддів», ані інші нормативно-правові акти не наділяють суд такими повноваженнями. 
З огляду на зазначене, у колегії суддів відсутні об`єктивні підстави сумніватися у неупередженості головуючої, а тому у задоволенні заяви захисника ОСОБА_19 слід відмовити.
Керуючись статтями 75, 76, 80, 82, 369-372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_19   про відвід головуючої ОСОБА_1 відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.

Судді:
                       ОСОБА_2                    ОСОБА_3                      ОСОБА_1