ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 липня 2020 р.	Справа № 520/13762/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Чалого І.С.,
Суддів: Подобайло З.Г. ,  Бартош Н.С. ,
за участю секретаря судового засідання - Олійник А.А.,
за участю представників сторін:
позивача - Прядко Л.В.,
відповідача - Пироженко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду в м. Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою  Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради  на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Спірідонов М.О., м. Харків) від 27.02.2020 року (повний текст рішення складено 03.03.2020 р.)  по справі №520/13762/19 за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради  до ОСОБА_1  про зобов`язання вчинити певні дії ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить суд: зобов`язати ОСОБА_1 АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) власними силами або за власний рахунок здійснити перебудову садового будинку літ. "А-2" за адресою: АДРЕСА_2 , у стан, що відповідає будівельному паспорту №БП-189-2016 від 06.09.2016, виданому управлінням містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради. Стягнути з ОСОБА_1 АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Харківської міської ради (майдан Конституції, 7, м. Харків, ідентифікаційний корд юридичної особи: 04059243: рахунок 35417005032986, банк одержувача - Головне управління державної казначейської служби України у Харківській області, МФО 851011) судовий збір.
В обґрунтування позову зазначено, що Декларацією про готовність об`єкта до експлуатації від 28.12.2016 № ХК 142163623366 прийнято до експлуатації збудований на підставі будівельного паспорта № БП-189-2016 від 06.09.2016 об`єкт: «Об`єкт будівництва за адресою: м. Харків, просп. Тракторобудівників, 79 садівниче товариство « 50 Років Жовтня», ділянка № 12, квартал 6, кадастровий номер земельної ділянки 6310137500:08:003:0489» (замовник - ОСОБА_1 ).                                                       
За результатами позапланової перевірки на об`єкті «Об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_2, кадастровий номер земельної ділянки 6310137500:08:003:0489» (акт № 485-А від 10.07.2019) Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради встановлено порушення пп. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36, ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою КМУ № 466, абз.2 п. 5, ч. 1 ст. 9, Закону України «Про архітектурну діяльність» № 687-XIV, п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, а саме: - будівельним паспортом № БП-189-2016 від 06.09.2016 передбачено двоповерховий садовий будинок площею забудови - 105,5 м2, загальною площею і 297,64 м2, розмірами в плані 10,0 х 11,64 м. Відстань до будинку, що проектується на ділянці № 12-А, складає 8,0 м. Разом з тим, відповідно до наданого технічного паспорта на садовий будинок на земельній ділянці № АДРЕСА_2 (інв. справа 113/12-16, виконаний ФО-П ОСОБА_2 згідно кваліфікаційного сертифікату серія АЕ № 001402 станом на 16.12.2016) на земельній ділянці розташовано двоповерховий будинок складної конфігурації, основними розмірами 14,20 (19,40) х 11,25 м, площа забудови садового будинку літ. А-2 складає 181,8 м2 (15,7 м2 - тераси літ. а), загальна площа - 297,0 м2. Таким чином, фактична площа забудови по технічному паспорту (181,8 м2) більша ніж передбачено будівельним паспортом (105.5 м2). Тобто, будівля що збудована, на земельній ділянці № 12 по АДРЕСА_5 не відповідає будівельному паспорту       №       БП-189-2016       від       06.09.2016 Садовий       будинок літ. «А-2» за адресою: АДРЕСА_2 самочинно збудовано з грубим відхиленням від будівельного паспорту № БП-189-2016 від 06.09.2016.
Також в обґрунтування позову позивачем зазначено, що замовнику - ОСОБА_1 було надано припис від 10.07.2019 № 485-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (термін усунення до 10.09.2019).
У вищевказаному приписі міститься застереження про обов`язок забудовника повідомити Інспекцію про його виконання. Разом з цим, до теперішнього часу будь-яка інформація від ОСОБА_1 про виконання вимог зазначеного припису до позивача не надходила.
Під час поточного виходу на місце з метою перевірки виконання вимог припису від 10.07.2019 № 485-Пр-У (направлення від 28.10.2019 № 1029-Н) встановлено, що об`єкт не приведено у стан відповідності до будівельного паспорту № БП-189-2016 від 06.09.2016, на фасаді будівлі наявні вивіски «Perfect» та «Wine spot». Об`єкт знаходиться в незмінному стані.
На адресу відповідача - ОСОБА_1 , позивачем було направлено лист від 31.10.2019 № 2834/0/250-19 з вимогою прибути до Інспекції з правовстановлюючими документами для розгляду питань відповідно до компетенції Інспекції. Станом на теперішній час ОСОБА_1 або його представник до Інспекції не з`явились.
З огляду на вищевикладене позивач вважає, що є підстави вважати вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 10.07.2019 № 485-Пр-У виданого Інспекцією Баламуту В.П . на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_2,           не          виконаним, що є порушенням пп.  «а» п.  З ч. З  ст. 41  Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 пп. З  п.   11  та абз. 4 п.14 Порядку здійснення "державного    архітектурно-будівельного    контролю,    затвердженого    постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, у зв`язку з чим звернувся до суду.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2020 року адміністративний позов залишено без розгляду.
Не погодившись з  ухвалою суду  першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржувану ухвалу та передати справу на розгляд  до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
В  обґрунтування    вимог    апеляційної     скарги   позивач  посилається   на порушення судом першої інстанції, при прийнятті ухвали, норм матеріального  та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. 
Відповідач надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому виклав свій погляд на обставини справи. 
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Суд першої інстанції, залишаючи адміністративний позов без розгляду, виходив з того, що у Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відсутня процесуальна дієздатність щодо звернення до суду з даним позовом, а належним позивачем у даній справі є Державна архітектурно-будівельна інспекція України. 
Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Порядок реалізації повноважень органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо знесення самочинного будівництва визначено у спеціальному законі, а саме у  Законі України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Так, відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво (частина друга наведеної статті).
Таким чином, вказаним законом визначено обов`язок суб`єкта владних повноважень видати особі, що здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з визначенням строку для добровільного виконання припису.
Наступним обов`язком суб`єкта владних повноважень, який необхідно виконувати у разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, є подання позову до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
Саме з таким позовом у даній справі Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради звернулась до Харківського окружного адміністративного суду  після встановлення факту невиконання припису протягом установленого строку.
Стосовно висновків суду першої інстанції про те, що у Інспекції відсутня процесуальна дієздатність у взаємозв`язку з ч. 2 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», судова колегія зазначає наступне. 
Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.
Органам місцевого самоврядування законом можуть надаватися окремі повноваження органів виконавчої влади, у здійсненні яких вони є підконтрольними відповідним органам виконавчої влади (ч. 1 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).
При цьому, згідно з положеннями п. 1 ч. 2 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях міських рад (міст з районним поділом), крім питань, зазначених у частині першій цієї статті, вирішуються такі питання визначення обсягу і меж повноважень, які здійснюють районні у містах (у разі їх створення) ради та їх виконавчі органи в інтересах територіальних громад районів у містах.
З питань делегованих повноважень, передбачених пунктом «б» ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виконавчі органи сільських, селищних, міських рад підконтрольні відповідним органам виконавчої влади.
Відповідно до підпунктів 1 та 6 пункту «б» ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до делегованих повноважень належать зокрема: надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів          у випадках та відповідно до вимог, встановлених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»; вирішення відповідно до законодавства спорів з питань містобудування.
Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Рішенням Харківської міської ради від 23.09.2015 № 1981/15 створено Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, яка почала діяти з 11.04.2016.
Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» та підпункту 4 пункту 9-1 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» за зверненням відповідного органу місцевого самоврядування до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, створюється спільна комісія з передачі відповідної документації та вирішення питань, пов`язаних з утворенням та функціонуванням органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю починає здійснювати повноваження, визначені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», на наступний день після затвердження акта спільної комісії.
08.04.2016 затверджено акт спільної комісії між Держархбудінспекцією України та Харківською міською радою з приймання-передавання документів, зокрема, документів, пов`язаних із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю (акти, приписи тощо) за період листопад 2014 - 08.04.2016 щодо об`єктів, які розташовані на території міста Харкова.
Повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Харкова Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради здійснює з 11.04.2016.
Так, Інспекція у відповідності до пунктів 1.1, 3.1.4 Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 20.11.2015 року № 7/15 (далі - Положення №7/15), є самостійним виконавчим органом, який утворюється Харківською міською радою та діє на правах відділу, здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Харкова.
Згідно п. 5.1. Положення № 7/15 Інспекція підзвітна та підконтрольна міській раді, підпорядкована виконавчому комітету міської ради, міському голові, заступнику міського голови - керуючому справами виконавчого комітету міської ради, директору Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.
Відповідно до п. 5.2. Положення № 7/15 Інспекція з питань здійснення повноважень, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», є підконтрольною Держархбудінспекції.
Згідно п. 5.4. Положення № 7/15 правова робота Інспекції здійснюється відділом правового забезпечення Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.
Відповідно до п. 5.5. Положення № 7/15 працівники відділу правового забезпечення Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відповідно до повноважень Інспекції:
- перевіряють на відповідність законодавству матеріали перевірок, усіх документів, актів та рішень, складених посадовими особами Інспекції перед виданням, погоджують (візують) їх у разі відповідності;
- представляють за довіреністю міського голови в судах інтереси Інспекції як суб`єкта владних повноважень з усіх питань, які виникають в порядку адміністративного, цивільного, господарського та кримінального судочинства;
- вивчають матеріали щодо наявності підстав для притягнення осіб до адміністративної відповідальності та до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, погоджують (візують) постанови службових осіб Інспекції та рішення з цих питань;
- готують позовні заяви та інші процесуальні документи від імені Харківської міської ради у зв`язку з виконанням повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю;
- вживають заходів щодо своєчасного і повного виконання судових рішень, інших виконавчих документів;
- аналізують матеріали, що надійшли до Інспекції від правоохоронних і контролюючих органів, готують пропозиції щодо їх подальшого розгляду та направлення.
Таким чином, аналізуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, будучи виконавчим органом Харківської міської ради, наділена делегованими повноваження органу виконавчої влади щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
При ухваленні оспорюваного рішення судом першої інстанції взято до уваги правову позицію, відповідно до якої у позивача не має процесуальної дієздатності щодо звернення до суду з даним адміністративним позовом, викладену у постанові Верховного Суду від 03.12.2018 у справі № 817/226/16.
Проте, судова колегія зазначає, що суд першої інстанції не повно з`ясував обставини справи та норми законодавства, коло суб`єктів та предмет адміністративного позову, а також те, чи  можливо застосовувати за аналогією висновки Верховного Суду у справі № 817/226/16 до спірних правовідносин.
Зокрема, у справі № 817/226/16, яка розглянута Верховним Судом, відповідачем була Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - Держархбудінспекція) в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, яка на час спірних правовідносин була структурним підрозділом Держархбудінспекції, а спірні правовідносини виникли у січні 2016 року, коли на той час Інспекції взагалі не існувало.
Колегія суддів звертає увагу на те, що у цій справі розглядаються повноваження та компетенція структурного підрозділу Держархбудінспекції, а Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради не є структурним підрозділом Держархбудінспекції, Інспекція є структурним підрозділом Харківської міської ради.
Крім того, згідно висновків Верховного суду, викладених у вищезазначеній постанові, Інспекція не може бути також і відповідачем у справах з приводу оскарження її рішень.
Суд першої інстанції також, в обґрунтування своєї позиції, посилається на застосування наступних нормативно - правових актів, а саме: постанова Кабінету Міністрів України від 23.04.2014 №150 «Питання функціонування територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції»; постанова Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 № 230 «Про внесення зміни у додаток 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 5 квітня 2014 року № 85»; наказ Держархбудінспекції України від 17.11.2014 року №441; постанова Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».
Суд апеляційної інстанції вважає, що вказані нормативно-правові акти не можуть застосовуватись до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, оскільки у Постанові КМУ від 19.08.2015 № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю» чітко установлено що: 
- органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обов`язків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення переданих повноважень відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
- до завершення здійснення заходів з утворення органів державного архітектурно-будівельного контролю в Київській та Севастопольській міських державних адміністраціях та сільських, селищних, міських радах або визначення структурних підрозділів місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів сільських, селищних, міських рад, на які покладаються повноваження, визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також затвердження актів спільної комісії такі повноваження здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція.
Згідно ч 4. ст. 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом.
Згідно ст. 42 КАС України учасниками адміністративної справи є сторони, треті особи.
У відповідності до ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.
Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.
Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради є належним позивачем у справі.
Згідно ч.1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2020 року по  справі № 520/13762/19 прийнята з неповним з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення питання, а отже підлягає скасуванню, справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради  задовольнити.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2020 року по справі № 520/13762/19  скасувати.
Справу № 520/13762/19 за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради  до             ОСОБА_1  про зобов`язання вчинити певні дії  направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя 		І.С. Чалий	
Судді	   	З.Г. Подобайло    Н.С. Бартош   	
Повний текст постанови складено  28.07.2020 року