Справа № 991/6303/20
Провадження №11-сс/991/729/20

У Х В А Л А

28 серпня 2020 року                                                                         місто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 перевірив апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.08.2020 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноваженої службової особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про кримінальне правопорушення від 17.07.2020.
Історія провадження
1.17.07.2020 ОСОБА_2 надіслав до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (далі – САП) заяву про вчинення кримінального правопорушення. Відомості по вказаній заяві до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР) внесені не були.
2.24.07.2020 ОСОБА_2 до слідчого судді Вищого антикорупційного суду була направлена скарга на бездіяльність уповноваженої службової особи САП, що виявилась у невнесенні відповідних відомостей до ЄРДР (далі також – скарга).
3.05.08.2020 слідчий суддя Вищого антикорупційного суду відмовив у задоволенні цієї скарги.
4.25.08.2020 на зазначену ухвалу слідчого судді ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу, яка надійшла до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду 27.08.2020.
Вимоги та доводи апеляційної скарги 
5.В апеляційній скарзі ОСОБА_2 висловлює прохання (1) відмінити ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.08.2020 та (2) прийняти нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу САП виконати обов`язок, передбачений частиною 1 статті 214 КПК, а саме внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі його заяви від 17.07.2020.
6.Апеляційна скарга мотивована таким: (1) слідчий суддя не досліджував питання невиконання відповідальною особою САП обов`язку щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, викладених у заяві; (2) натомість слідчий суддя досліджував перевіряв та коментував викладені у заяві обставин, на що він не мав ні запиту, ні повноважень; (3) встановлення події вчинення правопорушення, його фактичних обставин та осіб, причетних до його вчинення, є змістом досудового розслідування, що здійснюється відповідно до встановлених правил підслідності після внесення відомостей до ЄРДР.
7.Також в апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить розглянути скаргу за його відсутності, враховуючи карантинні обмеження.
Оцінка та мотиви судді-доповідача
8.Оскарження ухвал слідчого судді здійснюється в апеляційному порядку (стаття 310 КПК).
9.Порядок перевірки ухвал слідчого судді в апеляційному порядку врегульовано статтею 422 КПК.
10.Отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду (частина 1 статті 422 КПК).
11.Передбачений частиною 1 статті 422 КПК порядок дій та обмежені строки щодо розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не передбачає прийняття окремого рішення щодо відкриття апеляційного провадження, однак призначення судового засідання щодо розгляду апеляційної скарги формально вказує на початок апеляційного розгляду (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 569/17036/118 (провадження № 51-598кмо19)).
12.При цьому суддя-доповідач, вирішуючи питання щодо призначення апеляційного розгляду, перевіряє апеляційну скаргу на предмет прийнятності та відсутності перешкод призначення її до апеляційного розгляду, що передбачені пунктами 2-4 частини 3 та частиною 4 статті 399 КПК. Однією з таких перешкод є подання апеляційної скарги після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку (пункт 4 частини 3 частині 399 КПК).
13.Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК). Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК). У випадку, коли слідчий суддя з посиланням на частину 2 статті 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18). Якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.11.2019 у справі № 760/12179/16-к). Правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення (постанова Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 4910/16/19-к).
14.Як зазначив в апеляційній скарзі ОСОБА_2 , оскаржувану ухвалу слідчого судді від 05.08.2020 він отримав 22.08.2020. З тексту цієї ухвали вбачається, що судове засідання відбувалось 05.08.2020 за відсутності ОСОБА_2 , який просив у скарзі слідчого суддю розглянути її за його відсутності через карантин. Вказане підтверджується і змістом самої скарги до слідчого судді. Враховуючи викладене ОСОБА_2 відраховує слив строку на апеляційне оскарження з моменту одержання копії оскаржуваного судового рішення та не вважає його пропущеним.
15.У той же час, як зазначено у пункті 13 цієї ухвали, відлік строку апеляційного оскарження з дня отримання особою копії судового рішення слід починати лише за умови, що ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи. Витребувані матеріали провадження свідчать про зворотнє. Так, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 03.08.2020, якою було відкрито провадження за скаргою ОСОБА_2 , постановлено викликати учасників процесу в судове засідання (а. с. 5). Секретар судового засідання телефонограмою від 04.08.2020 повідомив ОСОБА_2 , про місце, дату та час судового засідання, а саме – 05.08.2020 о 08:45 (а. с. 8). Згідно журналу судового засідання від 05.07.2020 секретар доповів, що сторони кримінального провадження не з`явилися, про час та місце розгляду справи оповіщені у встановленому законом порядку (а. с. 9).
16.Таким чином, відлік строку на апеляційне оскарження для ОСОБА_2 почався не з моменту отримання ним копії судового рішення (22.08.2020), а з дня оголошення ухвали слідчого судді у відповідності до вимог пункту 3 частини 2 статті 395 КПК, тобто з 05.08.2020.
17.Вказане свідчить, що апеляційна скарга подана ОСОБА_2 25.08.2020 із пропуском встановленого 5-денного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді. При цьому він не порушує перед судом апеляційної інстанції питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 05.08.2020.
18.У зв`язку із цим, суддя-доповідач дійшов висновку про необхідність повернення апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.08.2020 особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини 3 статті 399 КПК.
19.У той же час повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК, у межах строку на апеляційне оскарження (частина 7 статті 399 КПК), у тому числі з клопотанням про поновлення пропущеного строку на оскарження та із зазначенням поважності причин пропущення строку.
20.Керуючись статтями 395, 399 КПК, суддя-доповідач постановив:
1.        Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05.08.2020 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноваженої службової особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про кримінальне правопорушення від 17.07.2020, – повернути особі, яка її подала.
2.        Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до неї документами невідкладно надіслати особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її постановлення.

Суддя                                                                                 ОСОБА_1