КИЇВСЬКИЙ  АПЕЛЯЦІЙНИЙ  СУД

Справа № 367/8372/19                                                                        Головуючий у суді І інстанції Оладько С.І.
Провадження № 22-ц/824/7463/2020                                             Доповідач у суді ІІ інстанції Ігнатченко Н.В.
 
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
1 липня 2020 року                                                                        м. Київ 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого - Ігнатченко Н.В.,
суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О., 
за участю секретаря судового засідання - Войтенко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Норіс»на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 13 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Норіс», треті особи: Гостомельська селищна рада Київської області, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, заборону здійснювати подальше будівництво та відшкодування матеріальної і моральної шкоди,
 
в с т а н о в и в:
 
У жовтні 2019 року  ОСОБА_1 через представника за довіреністю - адвоката Степанця В.М. звернулася до суду з позовом до ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Норіс», треті особи: Гостомельська селищна рада Київської області, Інспекція ДАБК Ірпінської міської ради Київської області, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, заборону здійснювати подальше будівництво та відшкодування матеріальної і моральної шкоди.
Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 13 березня 2020 року за клопотанням позивача у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам Київського науково дослідного інституту судових експертиз, яких попереджено про кримінальну відповідальність по статтям 384, 385 КК України.
На вирішення експертів поставлено такі запитання:
Чи порушено відповідачем містобудівельні, протипожежні, санітарно-гігієнічні норми та вимоги Державних будівельних норм України або будівельних норм і правил при забудові земельної ділянки з кадастровим номером 321094500:01:099:0209 за адресою: АДРЕСА_2 та спорудження на вказаній ділянці об`єкта. Якщо порушено, то які саме і як?
Яка ступінь вогнестійкості житлового будинку позивача за адресою: АДРЕСА_1 та яка група капітальності, ступінь вогнестійкості новозбудованого відповідачем на земельній ділянці з кадастровим номером 321094500:01:099:0209 за адресою: АДРЕСА_2 об`єкту, і яка відстань повинна бути між вказаним житловим будинком позивача та об`єктом, збудованим відповідачем відповідно до вимог протипожежних норм, чи порушено вказані норми відповідачем, якщо порушено то які?
Чи є об`єкт, збудований відповідачем на земельній ділянці з кадастровим номером 321094500:01:099:0209 за адресою: АДРЕСА_2 , житловим будинком, магазином або нежитловим об`єктом і яке функціональне призначення даного об`єкту та його приміщень.
Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_1 . У розпорядження експертів направлено матеріали цивільної справи № 367/8372/19. До отримання висновку експертизи провадження по справі призупинено.
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання у галузі будівництва, тому у справі слід призначити будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручити експертам КНДІСЕ.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач через представника за довіреністю - адвоката Грицаєнко О.П. подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати, з мотивів неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справита порушення норм процесуального права, і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні клопотання позивача про призначення експертизи.
На обгрунтування апеляційної скарги зазначено, що в суду першої інстанції були відсутні підстави для призначення експертизи, оскільки заявлені для будівельно-технічної експертизи питання не стосуються з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи в межах заявлених позовних вимог, а матеріали справи містять належні та допустимі докази щодо відповідей на визначені судом питання експертизи. Оскаржувана ухвала суперечить нормам процесуального права, оскільки відсутня сукупність умов, передбачених частиною першою статті 103 ЦПК України для призначення судової експертизи. Крім того, призначення судової експертизи та зупинення провадження у справі за відсутності на це правових підстав призводить до порушення принципу розумної тривалості судового розгляду та прав відповідача.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість.
Відзиви інших учасників справи на апеляційну скаргу до суду не надходили.
Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення учасників справи, що з`явилися в судове засідання, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.
За правилом частин першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Відповідно до вимог статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом встановлено, що починаючи з 31 жовтня 2019 року на розгляді Ірпінського міського суду Київської області перебуває позов ОСОБА_1 до ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Норіс», треті особи: Гостомельська селищна рада Київської області, Інспекція ДАБК Ірпінської міської ради Київської області, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, заборону здійснювати подальше будівництво та відшкодування матеріальної і моральної шкоди. 
У підготовчому судовому засіданні позивачем заявлено клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи. 
Зазначене клопотання мотивоване тим, що в предмет доказування у справі входить питання щодо визначення технічної можливості усунення перешкод у користуванні позивачем земельною ділянкою шляхом знесення самочинно збудованих відповідачем елементів будівлі, а саме: знесення незаконної стіни вздовж земельної ділянки позивача, адже вказана стіна побудована з порушеннями нормативно-правових актів та їх вимог у галузі будівництва: містобудівних, протипожежних, санітарно-гігієнічних норм. Встановлення або не встановлення експертом конкретних порушень відповідачем вищевказаних вимог під час будівництва незаконного магазину на земельній ділянці відповідача є необхідним для вирішення справи з огляду на заявлені позовні вимоги. При цьому відповідачем надано суду технічну документацію та висновки спеціалістів/експертів щодо будівництва магазину, однак ці документи викликають у позивача сумніви щодо їх правильності. Правова позиція відповідача у справі, яка змінювалася під час розгляду справи, притягнення його до адміністративної відповідальності за незаконне будівництво та отримання висновків експертів, які є сумнівними, вказують на необхідність призначення судової експертизи та проведення її експертною установою для отримання висновку експерта.
Представник відповідача  ОСОБА_2 заперечувала щодо призначення судової будівельно-технічної експертизи, оскільки вважала, що у справі достатньо доказів для вирішення справи по суті спору, а призначення експертизи лише затягне розгляд справи.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку, що для вирішення спірних питань необхідні спеціальні знання у галузі будівництва, тому, з урахуванням принципу змагальності та рівності сторін, які є елементами права на справедливий судовий розгляд, у справі слід призначити будівельно-технічну експертизу.
Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону з огляду на наступне.
Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).
Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.
За змістом частин другої, третьої статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Згідно із вимогами статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Окрім того, відповідно до пункту 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.
Так, звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 просила: зобов`язати ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Норіс» усунути їй перешкоди в користуванні земельною ділянкою та житловим будинком по АДРЕСА_1 шляхом знесення самочинно збудованих елементів, а саме незаконної стіни вздовж її земельної ділянки, та незаконного будівництва магазину на земельній ділянці відповідача по АДРЕСА_2 ; заборонити ПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Норіс» здійснювати подальше будівництво на земельній ділянці АДРЕСА_2 ; стягнути з відповідача на її користь суму завданої майнової та моральної шкоди у загальному розмірі 200 000 грн. 
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що незаконним будівництвом магазину на спірній земельній ділянці та зведенням бетонної стіни на межі суміжних земельних ділянок відповідач порушує права власності позивача на нерухоме майно, а саме: створює їй перешкоди у належному користуванні домоволодінням; будівництво ведеться з порушенням протипожежних та санітарних норм, а також призводить до руйнування і знищення житлового будинку, господарських будівель і спору, зелених насаджень.
Виходячи з наведеного, суд першої інстанції вірно встановивши обставини справи та характер спірних правовідносин, дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання позивача про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, оскільки без залучення спеціальних знань у галузі будівництва неможливо буде оперативно встановити обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, зокрема, чи були допущені порушення при будівництві об`єкту нерухомості на земельній ділянці, що належить відповідачу, та чи відповідає це будівництво протипожежним нормам, що входить в предмет доказування у даній справі.
За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.
Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Отже, ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.
Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).
Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).
Досліджуючи сукупність передбачених частиною першою статті 103 ЦПК України обставин, за яких суд призначає експертизу, колегія суддів зазначає, що обставини даного спору, з урахуванням змісту постановлених перед експертом питань, доводів позовної заяви і відзиву на неї та принципу змагальності та рівності сторін, які є елементами права на справедливий судовий розгляд, безумовно вимагають залучення фахівця, який має спеціальні знання у певній галузі, а висновок експертизи не буде мати для суду наперед встановленого значення, оскільки оцінюється у сукупності з іншими доказами у справі (стаття 110 ЦПК України).
Доводи апеляційної скарги про те, що в розпорядженні суду була достатня кількість письмових доказів, що могли дати можливість встановити дійсні обставини спірних правовідносин не заслуговують на увагу колегії суддів як такі,  що суперечать положенням статті 89 ЦПК України, якою, зокрема, передбачено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. 
Посилання апеляційної скарги про те, що зупинення провадження у справі в зв`язку із призначенням судової експертизи призведе до затягування її розгляду протягом розумного строку є безпідставними, оскільки відповідно до статті 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків. З дня відновлення провадження перебіг процесуальних строків продовжується. 
Крім того, представникомПАТ «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Норіс» не було зазначено яким саме чиномпризначення судової експертизи та зупинення провадження у справі у зв`язку з цим призведе до порушення прав цього товариства, яке має статус відповідача у справі та до якого не застосовувалися будь-які процесуальні заходи, в тому числі забезпечення позову, як того просила позивач при зверненні до суду.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги є необгрунтованими, ухвала суду першої інстанції щодо призначення у даній справі експертизипостановлена відповідно до вимог матеріального та процесуального законодавства і підстави для її скасування відсутні.
У відповідності до пункту 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, то розподіл судових витрат відповідно до вимог статей 141, 382 ЦПК України не проводиться.
Керуючись статтями 367 - 369, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд
 
п о с т а н о в и в:
 
Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Норіс» залишити без задоволення, а ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 13 березня 2020 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий                                                                                          Н.В. Ігнатченко

Судді:                                                                                                  С.А. Голуб

                                                                                                            Д.О. Таргоній