П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  824/1282/19-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Анісімов О.В. 
Суддя-доповідач -  Матохнюк Д.Б.   
05 серпня 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Матохнюка Д.Б. 
суддів:  Шидловського В.Б.  Франовської К.С. , 
розглянувши  в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року  (повний текст якого складено в м. Чернівці 27 грудня 2019 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, 
В С Т А Н О В И В :
у жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Чернівецькій області (ГУ НП у Чернівецькій області) про визнання протиправними та скасування винесений у відношенні до нього пункт 3 наказу ГУНП у Чернівецькій області №583 від 19.09.2019 “Про застосування дисциплінарного стягнення”, яким його звільнено з посади заступника начальника слідчого відділення Чернівецького міського відділу поліції ГУНП у Чернівецькій області за порушення службової дисципліни та поновити його на вказаній посаді.
28 листопада 2019 року позивачем подано заяву про зменшення позовних вимог, в якій останній просив залишити без розгляду позовні вимоги в частині поновлення його на посаді заступника начальника слідчого відділення Чернівецького міського відділу поліції ГУНП у Чернівецькій області.
Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 28 листопада 2019 року вказане клопотання позивача задоволено та залишено без розгляду позов в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника слідчого відділення Чернівецького міського відділу поліції ГУНП у Чернівецькій області.
Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року позов позов задоволено. 
Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог. 
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.
Сторони у судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомлялись про дату, час розгляду справи.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, позивач починаючи з 15.08.2003 року по 06.11.2015 року проходив службу в органах внутрішніх справ України, а з 07.11.2015 року по теперішній час проходить службу в органах Національної поліції України. На посаді начальника слідчого відділення Чернівецького міського відділу поліції ГУНП у Чернівецькій області перебуває з 27.03.2017 року. 
30 серпня 2019 року на адресу начальника ГУ Національної поліції в Чернівецькій області Дмитрієву Анатолію надійшла доповідна записка заступника начальника ВІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області Горбан Миколи по факту надзвичайної події за участю особового складу Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, в якій останній просив призначити за вказаним фактом службове розслідування.
Так, наказом начальника ГУ Національної поліції в Чернівецькій області №1087 від 30.08.2019 року “Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії” призначено службове розслідування, яке доручено провести дисциплінарній комісії в складі ОСОБА_2 , Бондаренко В ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 В ОСОБА_3 , ОСОБА_6 . 
Також, вказаним наказом відсторонено ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на період проведення службового розслідування від виконання службових обов`язків за займаною посадою.
У ході службового розслідування встановлено наступне.
30 серпня 2019 року на перехресті вулиці Поштової – площі Центральної м. Чернівці, слідчими Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, спільно з поліцейськими Чернівецького управління ДВБ НП України, під процесуальним керівництвом Генеральної прокуратури України, в рамках розслідування кримінального провадження №62019240000000687, розпочатого 24.08.2019 за ч. 3 ст.368 КК України, було затримано слідчого СВ Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції Горбишена Олександра Аліковича, який за матеріалами органів досудового розслідування, отримав від громадянина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , неправомірну вигоду в розмірі 500 доларів США за вирішення питання щодо не притягнення його до кримінальної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.309 КК України.
Під час вказаної події ОСОБА_7 перебував поза службою, без однострою та вогнепальної зброї.
У подальшому, 31.08.2019 року слідчим Другого слідчого відділу СУ ТУ Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому Горбишена О.А. було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
01 вересня 2019 року згідно ухвал слідчого судді Хмельницького міскрайонного суду Хмельницької області, ОСОБА_7 відсторонено від посади слідчого СВ Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, а також застосовано до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Також, у ході службового розслідування встановлено, що 25.07.2019 року слідчим відділенням Чернівецького ВП ГУНП до Єдиного реєстру досудових розслідування за №12019260020000985 за ч. 3 ст.309 КК України було внесено відомості щодо незаконного зберігання ОСОБА_9 психотропних речовин - амфетаміну. Досудове розслідування у даному провадженні, було доручено слідчому слідчого відділення Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій обл. Горбатюку Артуру Руслановичу, який 16.08.2019 року за результатами розслідування прийняв рішення про закриття провадження за п.2 ч.1 ст.284 КК України”.
19 вересня 2019 року дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування по факту порушення службової дисципліни слідчим СВ Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області старшим лейтенантом поліції Горбишеним О.А., який того ж дня затверджений начальником ГУ НП.
Згідно висновку службового розслідування рекомендовано за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог пункту 7 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, до заступника начальника слідчого відділення Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області майора поліції Зелінки Олександра Богдановича застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
За таких обставин, 19.09.2019 року начальником ГУНП видано наказ №583 “Про застосування дисциплінарного стягнення”, згідно пункту 3 якого, за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог пункту 7 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, до заступника начальника слідчого відділення Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області майора поліції Зелінки Олександра Богдановича застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Не погоджуючись із вказаним наказом відповідача та вважаючи звільнення незаконним, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.
За результатом розгляду справи, суд першої інстанції, керуючись нормами чинного законодавства дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.
Відпвідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Частина 6 ст. 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України “Про Національну поліцію” №580-VIII від 02 липня 2015 року (Закон №580).
Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Частиною 1 ст. 18 Закону №580 визначені основні обов`язки поліцейського, зокрема поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Статтею 19 Закону №580 передбачені види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (Дисциплінарний статут).
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1 Дисципланірного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).
При цьому, ст. 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно зі ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування – це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Крім того, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.
Разом з цим такий контроль має бути можливим та розумним, а також не протиставлятись іншим обов`язкам керівника.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Так, на виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (Порядок №893), зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807.
Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (п. 4 розділу ІІ Порядку).
Пунктом 1 розділу V Порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Відповідно до п. 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, службове розслідування проведене по факту надзвичайної події за участю особового складу Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, а порушенням службової дисципліни тими чи іншими працівниками вставлено у ході проведення службового розслідування.
Тобто, службове розслідування було призначено для встановлення обставин події, а не стосовно ОСОБА_1 .
Крім того, відповідно до своїх функціональних обов`язків позивач є відповідальною особою за організацію роботи особовим складом слідчого відділення в частині процесуальної діяльності, забезпечення контролю за службовою діяльністю підлеглих стосовно протидії корупційним проявам до його повноважень не відноситься.
Водночас відповідальним за вжиття заходів щодо протидії корупційним проявам, порушенням службової дисципліни та законності з боку поліцейських у Чернівецькому відділі поліції ГУНП в Чернівецькій області є начальник сектору кадрового забезпечення Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області  підполковник поліції Олександр Любчинський. 
Однак, згідно п. 4 оскаржуваного наказу за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог наказу ГУНП в Чернівецькій області від 12.02.2018 року №137, що, у свою чергу, є невиконанням підпунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, до начальника СКЗ Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції Любчинського Олександра Володимировича, застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
При цьому варто зазначити, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26.11.2019 року, №804/2828/19 такий факт як підлеглість не достатньо для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади. 
Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що  наявність виключно факту підлеглості позивачу слідчих - ОСОБА_7 , ОСОБА_7 , не є достатнім для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади та є надмірним, не справедливим і суперечить суті дисциплінарної відповідальності.    
Враховуючи вище викладене колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги спростовуються  встановленими у справі обставинами.
Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду –без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. 
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області залишити без задоволення, а  рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
          
Головуючий	 	 	Матохнюк Д.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Шидловський В.Б.    Франовська К.С.