справа № 991/7164/20
провадження №11-сс/991/756/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2020 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого – судді ОСОБА_1 , 
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26 серпня 2020 року про повернення скарги,
ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.
26 серпня 2020 року ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі – САП), яка полягає у нерозгляді його клопотання від 13 липня 2020 року про зміну підслідності у кримінальному провадженн і №42017060000000080.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26 серпня 2020 року вказану скаргу на підставі непідсудності Вищому антикорупційному суду повернуто особі, яка її подала.
Рішення мотивоване тим, що досудове розслідування кримінального провадження, у межах якого ОСОБА_5 подане клопотання про зміну підслідності, здійснюється Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому (далі – ТУ ДБР у м. Хмельницькому), проте матеріали скарги не містять відомостей щодо підсудності скарги Вищого антикорупційного суду відповідно до вимог ст.33-1, ч.5 ст.216 КПК України (далі – КПК).

Вимоги апеляційної скарги та узагальненні доводи особи, яка її подала.
02 вересня 2020 року ОСОБА_5 , вважаючи вищевказану ухвалу слідчого судді необґрунтованою та такою, що постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить Апеляційну палату Вищого антикорупційного суду її скасувати та постановити нову ухвалу, за якою направити подану ним скаргу до Вищого антикорупційного суду для вирішення питання про відкриття провадження.
В обґрунтування поданої апеляційної скарги ОСОБА_5 зазначає, що оскільки оскаржується бездіяльність прокурорів САП, яка полягає у нерозгляді поданого ним клопотання про зміну підслідності, є підстави вважати, що подана в порядку ст.303 КПК скарга підсудна Вищому антикорупційному суду, проте слідчим суддею фактично створено штучну перешкоду в реалізації його процесуального права без участі в судовому розгляді його скарги та на стадії вирішення питання щодо прийнятності скарги до розгляду досліджено доказ – відповідь САП на його звернення.

Позиції учасників судового провадження.
ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, в апеляційній скарзі просив розглянути апеляційну скаргу за його відсутності.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.
Відповідно до ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе провести розгляд апеляційної скарги за відсутності учасників провадження.

Мотиви суду.
Частиною 1 ст.9 КПК визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні.
На досудовому провадженні згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
У відповідності до ч.2 ст.33-1 КПК слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. 
За ч.1 ст.33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
Частиною 1 ст.306 КПК визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
У примітці до ст.45 КК України зазначено, що корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 366-1, 368, 368-3-369, 369-2, 369-3 цього Кодексу.
З матеріалів судового провадження вбачається, що 13 липня 2020 року ОСОБА_5 звернувся до САП з клопотанням про зміну підслідності кримінального провадження та направлення матеріалів кримінального провадження для подальшого досудового розслідування Національним антикорупційним бюро України (далі – НАБУ).
У клопотанні ОСОБА_5 зазначає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №42017060000000080 здійснюється ТУ ДБР у м. Хмельницькому, проте, на його переконання, досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні повинно здійснюватися детективами НАБУ, у зв`язку з чим він у клопотанні наводить відповідні обґрунтування щодо необхідності зміни підслідності кримінального провадження.
У той же час, слідчий суддя дійшов висновку, що, з урахуванням приписів положень КПК, незважаючи на проведення досудового розслідування, окрім іншого, за ст.364 КК, матеріали провадження за скаргою  ОСОБА_5  на бездіяльність прокурорів САП у даному кримінальному провадженні №42017060000000080 не містять достатньо даних про наявність хоча б однієї з умов, передбачених пунктами 1-3 ч.5 ст.216 КПК, що б встановлювали підсудність даної скарги Вищому антикорупційному суду.
Зазначені обставини покладені слідчим суддею в обґрунтування визнання поданої ОСОБА_5 скарги такої, що не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді, та, як наслідок, прийняття рішення про повернення скарги на підставі п.2 ч.2 ст.304 КПК.
При перегляді оскаржуваної ухвали колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду погоджується з мотивами та висновками слідчого судді, викладеними в оскаржуваній ухвалі від 26 серпня 2020 року щодо повернення скарги на підставі непідсудності Вищому антикорупційному суду.
Так, колегія суддів вважає, що слідчим суддею при вирішенні питання щодо відповідності поданої скарги та можливості призначення її до розгляду правомірно встановлена відсутність умов за ст.33-1 та п.1-3 ч.5 ст.216 КПК, що визначають підсудність розгляду даної скарги саме Вищого антикорупційного суду. А відтак, оскарження бездіяльності прокурорів САП у провадженні, яке на час звернення із скаргою до слідчого судді не є підсудним Вищому антикорупційному суду, не надає слідчому судді цього суду повноважень здійснювати судовий контроль за такою скаргою на бездіяльність прокурорів САП в порядку ст.303 КПК.
Оцінивши доводи апеляційної скарги ОСОБА_5 щодо порушення його права на судовий захист та справедливий суд під час проведення досудового розслідування, як і посилання особи про створення слідчим суддею штучної перешкоди в реалізації його процесуального права без участі в судовому розгляді його скарги по суті, колегія суддів вважає їх необґрунтованими, оскільки повернення слідчим суддею скарги з підстав непідсудності без розгляду скарги по суті не перешкоджає реалізації права особи на доступ до правосуддя та судовий захист його процесуальних прав шляхом звернення із даною скаргою для захисту своїх прав до належного суду.
Також необґрунтованим колегія суддів вважає і посилання особи, яка подала апеляційну скаргу, на дослідження слідчим суддею доказу на стадії вирішення питання щодо прийнятності скарги, оскільки дослідження доказу не є тотожним перевірці слідчим суддею в порядку ч.2 ст.304 КПК відповідності матеріалів встановленим вимогам при вирішенні питання щодо прийнятності скарги до розгляду. 
Відтак, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчим суддею повністю дотримано вимоги процесуального законодавства, порушень норм КПК, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, в тому числі за вимогами та обставинами, викладеними ОСОБА_5 в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, у зв`язку з чим вимоги апеляційної скарги ОСОБА_5 підлягають залишенню без задоволення. 
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-1, 216, 303, 376, 395, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26 серпня 2020 року про повернення скарги залишити без змін.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________                         _____________                 ______________
ОСОБА_1                         ОСОБА_2         ОСОБА_3