ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/4591/19                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Балаклицький А. І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  11 вересня 2020 року                                                                                   м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Федотова І.В.,
суддів: Чаку Є.В., Сорочка Є.О.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційні скарги Головного управління ДФС у Київській області та Департаменту організаційної роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Київській області, Департаменту організаційної роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС у Київській області, Департаменту організаційної роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому просив: 
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДФС у Київській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" №309-"О" від 09.04.2019 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника Броварського управління Головного управління ДФС у Київській області - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_1;
- вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомості про ОСОБА_1 як особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення. 
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю:
- визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДФС у Київській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" №309-"О" від 09.04.2019 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника Броварського управління Головного управління ДФС у Київській області - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб ОСОБА_1;
- зобов`язано Департамент організації роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомості про ОСОБА_1 як особи, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення. 
Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач Головне управління ДФС у Київській області подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач стверджує про правомірність оскаржуваного наказу, оскільки враховуючи вимоги ст.28 Закону України та те, що позивача з 14.07.2017 було призначено на посаду нового державного органу - Броварського відділення ГУ ДФС у Київській області, у позивача був обов`язок до 15.12.2017 повідомити безпосереднього керівника про наявність реального чи потенційного конфлікту інтересів, однак ним такий обов`язок не виконано, що свідчить про правомірність притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді догани. 
Також, не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач Департаменту організаційної роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в частині позовних вимог до Департаменту відмовити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач Департамент стверджує, що наявна у Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення інформації не впливає на юридичне становище позивача, не змінює характеру й обсягу його прав і обов`язків та існуючого стану правовідносин.
До Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримав позицію суду першої інстанції.
Справа розглянута апеляційним судом в порядку письмового провадження відповідно до ст. 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Відповідно до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційних скарг та відзиву на них, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як вірно встановлено судом першої інстанції. ОСОБА_1 починаючи з 20.07.1994 працював в органах державної податкової служби.
У період з 01.12.2014 по 19.04.2016 позивач займав посаду начальника управління доходів і зборів з фізичних осіб Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області.
08.07.2015 позивачем на ім`я начальника Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області подано заяву, в якій зазначено, що відповідно до вимог Закону України "Про запобігання корупції" ним повідомлено, що його дружина ОСОБА_2 працює бухгалтером на підприємстві "Бравопорт", яке знаходиться на обліку в Броварській ОДПІ.
У період з 19.04.2016 по 13.04.2017 позивач займав посаду начальника управління податків і зборів з фізичних осіб Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області.
У період з 13.04.2017 по 13.12.2017 позивач займав посаду начальника відділу податків і зборів з фізичних осіб Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області.
Відповідно до наказу Головного управління ДФС у Київській області від 12.12.2017 №868-"О" ОСОБА_1 призначено в порядку переведення на посаду заступника начальника відділення - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського відділення ГУ ДФС у Київській області з 14.12.2017.
Відповідно до наказу Головного управління ДФС у Київській області від 08.11.2018 №916-о заступника начальника відділення - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського відділення ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_1 у зв`язку зі змінами організаційної структури та штатного розпису ГУ ДФС у Київській області з 09.11.2018 переведено на посаду заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського управління ГУ ДФС у Київській області.
ОСОБА_1 на ім`я заступника начальника ГУ ДФС у Київській області надано пояснення, в якому зазначено, що при подачі інформації 08.02.2019 №1243/10/36-56-01 ним було зазначено, що його дружина ОСОБА_2 є суб`єктом господарської діяльності - фізична особа та посадова особа, а саме головний бухгалтер на двох підприємствах: ПП "Алікс-1" та ТОВ "Бравопорт".
У даних поясненнях позивач зазначив, що як фізична особа-підприємець його дружина перебуває на обліку в Яготинській ДПІ Бориспільського управління ГУ ДФС у Київській області з 04.06.2015 та підприємство ПП "Алікс-1" також перебуває на обліку в Бориспільському управлінні ГУ ДФС у Київській області.
Крім того, в даних поясненнях позивач зауважив, що стосовно ТОВ "Бравопорт" ним було повідомлено керівника Броварської ОДПІ, що його дружина працює бухгалтером підприємства, яке знаходиться на обліку в Броварській ОДПІ 08.07.2015, та дана заява знаходиться в особовій справі.
Разом з тим, 14.03.2019 начальником відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДФС у Київській області подано на ім`я начальника ГУ ДФС у Київській області доповідну записку №144/10-36-25-00-17, в якій зазначено, що заступник начальника управління - начальник відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського управління ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_1 не повідомив у встановлений законом термін про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів по відношенню до ФОП ОСОБА_2 (перебуває на податковому обліку в Броварському управлінні ГУ ДФС у Київській області з 15.05.2015) та є його близькою особою - дружиною.
У зв`язку з цим, начальник відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДФС у Київській області у вказаній доповідній записці запропонував ініціювати дисциплінарне провадження у відповідності до статей 64-68 Закону України "Про державну службу", зокрема, відносно ОСОБА_1 за недотримання вимог статті 28 Закону України "Про запобігання корупції".
Згідно протоколу засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДФС у Київській області від 21.03.2019, дисциплінарна комісія вирішила відкрити дисциплінарне провадження, зокрема, стосовно заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського управління ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_1 .
Відповідно до протоколу засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДФС у Київській області від 03.04.2019, дисциплінарна комісія на підставі п. 5 ч. 2 ст. 65, ч. 3 ст. 66, керуючись вимогами п. 2 ч. 1 ст. 66, ч. 3 ст. 73 Закону України "Про державну службу" вирішила за неналежне дотримання вимог антикорупційного законодавства в частині повідомлення у відповідності до статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" про наявність потенційного конфлікту інтересів оголосити догану заступнику начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського управління ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_1 
04.04.2019 головою Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДФС у Київській області подано на ім`я начальника ГУ ДФС у Київській області подання №343/10-36-04-03, в якому запропоновано, зокрема, оголосити догану заступнику начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського управління ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_1 
Наказом ГУ ДФС у Київській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 09.04.2019 №309-"О" на підставі п. 5 ч. 2 ст. 65, ч. 3 ст. 66, керуючись вимогами п. 2 ч. 1 ст. 66, ч. 3 ст. 73 Закону України "Про державну службу" за неналежне дотримання вимог антикорупційного законодавства, в частині повідомлення у відповідності до статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" про наявність потенційного конфлікту інтересів, заступнику начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського управління ГУ ДФС у Київській області Кругляку І.В. оголошено догану.
Листом від 25.07.2019 №23841/9/10-36-04-01 Головне управління ДФС у Київській області направило на адресу Департаменту організації роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції копію наказу ГУ ДФС у Київській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 09.04.2019 №309-"О" та інформаційну картку до розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення на особу за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень від 25.07.2019 відносно ОСОБА_1 .
Листом від 29.07.2019 №20-24/60222/19 Департамент організації роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції направило на адресу позивача повідомлення, в якому повідомлялось про те, що згідно зі статтею 59 Закону України "Про запобігання корупції" до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення внесено відомості про ОСОБА_1 як особа, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.
Позивач вважаючи, що наказ відповідача є протиправним, оскільки прийнятий за відсутності підстав для його прийнятті, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку про недоведеність з боку відповідача вчинення порушення, яке стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення, не доведено наявності у позивача потенційного конфлікту інтересів, а відтак, суд приходить до висновку про протиправність наказу ГУ ДФС у Київській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 09.04.2019 №309-"О" в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Також, суд першої інстанції вважав наявними підстави та з метою захисту прав позивача зобов`язати Департамент організації роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомості про ОСОБА_1 як особи, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, оскільки . 
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Порядок проходження державної служби, особливості дисциплінарної відповідальності державних службовців на момент виникнення спірних правовідносин врегульовано Законом України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VIII).
Положення ст. 8 Закону № 889-VIII визначають основні обов`язки державного службовця, а саме: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; з повагою ставитися до державних символів України; обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.
Положення статей 16 та 16-1 Закону України №889-VIII передбачають, що на державних службовців поширюються вимоги та обмеження, передбачені Законом України "Про запобігання корупції".
Державні службовці не можуть брати участь у страйках та вчиняти інші дії, що перешкоджають нормальному функціонуванню державного органу.
Інші обмеження, пов`язані з проходженням державної служби окремими категоріями державних службовців, встановлюються виключно законом (стаття 16 вказаного Закону).
Державні службовці зобов`язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту Інтересів, передбачених Законом України "Про запобігання корупції".
Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції» (далі - Закон №1700-VІІ).
Відповідно до ч. 2 ст. 65 Закону №1700-VІІ особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.
В даному випадку підставою притягнення позивача оскаржуваним наказом до дисциплінарної відповідальності, відповідачем визначено неналежне дотримання вимог антикорупційного законодавства, в частині повідомлення у відповідності до статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" про наявність потенційного конфлікту інтересів.
Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції чинній на час спірних правовідносин) потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Відтак, для конфлікту інтересів характерна наявність трьох об`єктивних ознак: приватний інтерес, службові повноваження, суперечність між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання службових повноважень.
Згідно ч. 1, 3 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, до яких, зокрема, відносяться державні службовці, посадові та службові особи інших державних органів, зобов`язані:
1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
Безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.
Національне агентство у випадку одержання від особи повідомлення про наявність у неї реального, потенційного конфлікту інтересів упродовж семи робочих днів роз`яснює такій особі порядок її дій щодо врегулювання конфлікту інтересів.
Відповідно до ст. 29 Закону України «Про запобігання корупції» зовнішнє врегулювання конфлікту інтересів здійснюється шляхом: 1) усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів; 2) застосування зовнішнього контролю за виконанням особою відповідного завдання, вчиненням нею певних дій чи прийняття рішень; 3) обмеження доступу особи до певної інформації; 4) перегляду обсягу службових повноважень особи; 5) переведення особи на іншу посаду; 6) звільнення особи.
Особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів, можуть самостійно вжити заходів щодо його врегулювання шляхом позбавлення відповідного приватного інтересу з наданням підтверджуючих це документів безпосередньому керівнику або керівнику органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади.
При цьому, положення ч. 3 та ч. 4 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» містять імперативні норми, які покладають на безпосереднього керівника або керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, обов`язок щодо: прийняття рішення про врегулювання у підлеглої особи конфлікту інтересів протягом двох робочих днів після отримання повідомлення; повідомлення підлеглої особи про прийняте рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів; вжиття передбачених Законом заходів для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у підлеглої особи.
Спосіб врегулювання конфлікту інтересів обирається керівником, оскільки саме він, володіє ситуацією у підконтрольній чи підпорядкованій сфері, обізнаний з обсягом повноважень підлеглих осіб та способами реалізації таких повноважень, повноважний ухвалювати рішення щодо підлеглих, а отже має всі можливості для вжиття ефективних заходів з урахуванням всіх обставин та у відповідності до Закону, а також передбачити наслідки таких заходів.
Дотримання встановлених законодавцем вимог щодо запобігання та врегулювання потенційного конфлікту інтересів унеможливлює виникнення в особи випадків реального конфлікту інтересів.
При цьому, що заходи зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів, передбачені ч. 1 ст. 29 Закону, в розумінні положень розділу V Закону повинні бути застосовані стосовно особи, у діяльності якої наявний конфлікт інтересів, а не до підлеглої особи. Тобто, до особи яка має відповідне коло службових (організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських) повноважень.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, 08.07.2015 позивач, працюючи на посаді начальника управління доходів і зборів з фізичних осіб Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, на виконання вище вказаних вимог ч. 1 ст. 28 Закону №1700-VІІ подав на ім`я начальника Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області заяву, в якій було повідомлено, що його дружина ОСОБА_2 працює бухгалтером на підприємстві "Бравопорт", яке знаходиться на обліку в Броварській ОДПІ.
Крім того, в матеріалах справи є пояснення позивача на ім`я заступника начальника ГУ ДФС у Київській області, в якому зазначено, що при подачі інформації 08.02.2019 №1243/10/36-56-01 ним було зазначено, що його дружина ОСОБА_2 є суб`єктом господарської діяльності - фізична особа та посадова особа, а саме головний бухгалтер на двох підприємствах: ПП "Алікс-1" та ТОВ "Бравопорт".
У даних поясненнях позивач зазначив, що як фізична особа-підприємець його дружина перебуває на обліку в Яготинській ДПІ Бориспільського управління ГУ ДФС у Київській області з 04.06.2015 та підприємство ПП "Алікс-1" також перебуває на обліку в Бориспільському управлінні ГУ ДФС у Київській області.
Крім того, в даних поясненнях позивач зауважив, що стосовно ТОВ "Бравопорт" ним було повідомлено керівника Броварської ОДПІ, що його дружина працює бухгалтером підприємства, яке знаходиться на обліку в Броварській ОДПІ 08.07.2015, та дана заява знаходиться в особовій справі.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивач, перебуваючи на посаді заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського управління ГУ ДФС у Київській області жодним чином не має ані фактичної, ані юридичної можливості впливати на нарахування та сплату його дружиною податків та інших обов`язкових платежів, а також застосування штрафних санкцій та інших видів відповідальності з приводу діяльності дружини. 
Оскільки позивач жодним чином не впливав та не міг вплинути на нарахування та сплату його дружиною податків та обов`язкових платежів, які встановлені Податковим кодексом України, то у нього не було потенційного конфлікту інтересів, оскільки ним були надані вчасно відповідні пояснення та заява, яку надав начальнику Броварського ОДПІ ГУ ДФС у Київській області.
Більш того, позивач не володіє формальними повноваженнями для впливу на діяльність його дружини, що вказує на відсутність як реального, так і потенційного конфлікту інтересів, та вказує на прийняття наказу заснованого фактично на гіпотетичних припущеннях наявності потенційного конфлікту інтересів.
Щодо доводів відповідача про те, що заступник начальника управління - начальник відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Броварського управління ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_1 в порушення вимог статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" не повідомив безпосереднього керівника у встановлений законом термін про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів по відношенню до ФОП ОСОБА_2 (перебуває на податковому обліку в Броварському управлінні ГУ ДФС у Київській області з 15.05.2015) та є його близькою особою - дружиною, то дружина позивача ОСОБА_2 як фізична особа-підприємець перебуває на податковому обліку в Яготинській ДПІ Бориспільського управління ГУ ДФС у Київській області, що підтверджується повідомленням про місцезнаходження реєстраційної справи від 04.06.2015 №257.
Відтак, в доповідній записці від 14.03.2019 №144/10-36-25-00-17 та в протоколі засідання Дисциплінарної палати від 21.03.2019 неправомірно вказано про те, що дружина позивача перебуває на податковому обліку в Броварському управлінні ГУ ДФС у Київській області.
Окрім того, позивачем на виконання вище вказаних вимог ч. 1 ст. 28 Закону №1700-VІІ подав на ім`я начальника Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області заяву, в якій було повідомлено, що його дружина ОСОБА_2 працює бухгалтером на підприємстві "Бравопорт", яке знаходилося на обліку в Броварській ОДПІ.
При цьому, антикорупційним законодавством не передбачено обов`язку у разі реорганізації державного органу працівнику повторно повідомляти правонаступників щодо виконання вимог Закону України "Про запобігання корупції".
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про не доведення  відповідачем факту вчинення позивачем порушення, яке стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення, не доведено наявності у позивача потенційного конфлікту інтересів, що свідчить про протиправність наказу ГУ ДФС у Київській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 09.04.2019 №309-"О" в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, який заснований на гіпотетичних припущеннях та наявності підстав для його скасування.
Щодо позовних вимог в частині вилучення з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомості про ОСОБА_1 як особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.
Частиною першою статті 4 Закону № 1700-VII передбачено, що національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 11 цього Закону до повноважень Національного агентства належить зокрема, забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
Згідно ч. 1 ст. 59 Закону № 1700-VII відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.
Порядок формування, ведення Національним агентством з питань запобігання корупції Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та надання відомостей з нього визначено Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженим рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 № 166 (далі - Положення № 166).
Згідно пунктів 2 та 4 розділу ІІ Положення № 166 підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є:
1) електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень;
2) засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.
Кадрові служби органів державної влади, органів місцевого самоврядування, а також підприємств, установ та організацій, посадові особи яких є суб`єктами відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, в день підписання розпорядчого документа про накладення на особу дисциплінарного стягнення або скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення зобов`язані надати Реєстратору електронну та засвідчену в установленому порядку паперову копію відповідного розпорядчого документа разом з інформаційною карткою до розпорядчого документа про накладення (скасування розпорядчого документа про накладення) дисциплінарного стягнення на особу за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень (додаток 1).
Відповідно до ч. 8 Розділу II. "Формування та ведення Реєстру" Положення №166, підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.
Пунктом 7 Розділу I. "Загальні положення" Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення визначено, що реєстратором Реєстру (далі - Реєстратор) є відділ з питань обробки повідомлень про корупцію Департаменту організації роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства, що вносить або вилучає відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної та цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень.
Наразі, судом визнано протиправним наказ, ГУ ДФС у Київській області "Про накладення дисциплінарного стягнення" від 09.04.2019 №309-"О" в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, який став підставою для внесення відповідних відомостей щодо позивача до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
Щодо тверджень апелянта про відсутність порушеного права та/або інтересів позивача внаслідок внесення відомостей щодо нього до Реєстру, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, а право позивача підлягає захисту та відновленню шляхом приведення у стан, що існував до такого порушення з суб`єкта владних повноважень.
Відтак, вимоги позивача про вилучення з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомостей про ОСОБА_1 як особи, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Посилання апелянта Департаменту організаційної роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції на правову позицію висловлену Великою Палатою Верховного Суду у справі № 807/1456/17 від 26.03.2019, колегія суддів відхиляє, оскільки предметом позову в зазначеній справі була правовірність дій органів Національної поліції щодо включення інформації до системи єдиного обліку злочинів і осіб, які їх вчинили.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для задоволення позову.  
Проаналізувавши доводи апеляційних скарг, судова колегія вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, яким повно встановлено обставини справи та правильно застосовано норми матеріального і процесуального права.
На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, висновки суду першої інстанції доводами апелянтів не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.
Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційні скарги Головного управління ДФС у Київській області та Департаменту організаційної роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя:          

Судді: