ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2020 р. 	Справа № 520/14022/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.03.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Шляхова О.М., м. Харків по справі № 520/14022/19
за позовом                Товариства з обмеженою відповідальністю Торговельний дім "Павловський"  
до                Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради                        
про скасування постанов,
ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю Торговельний дім "Павловський" (далі по тексту – ТОВ ТД «Павловський», позивач), звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради (далі по тексту – Інспекція ДАБК, відповідач), в якому просив суд визнати протиправними та скасувати постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності : 
від 03.12.2019 щодо накладення штрафу у розмірі 105100,00 грн;
від 03.12.2019 щодо накладення штрафу у розмірі 75672,00 грн;
від 03.12.2019 щодо накладення штрафу у розмірі 84080,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог стверджує про відсутність у відповідача передбачених законом підстав для проведення позапланової перевірки та порушення Інспекцією ДАБК процедури її проведення (проведення перевірки не за місцезнаходженням позивача – м. Київ, вул. Оленівська, 16-А, де знаходиться головний офіс компанії та зберігаються всі документи, та за відсутності директора ТОВ ТД «Павловський»). Стверджує, що висновок відповідача про проведення будівельних робіт за відсутності повідомлення про початок їх проведення, авторського та технічного нагляду не відповідає дійсності, оскільки позивачем було укладено відповідні договори підряду на здійснення авторського та технічного нагляду, видано накази по підприємству про призначення відповідальних за це осіб. Копії підтверджуючих документів надавались відповідачу, однак їм не було надано належної оцінки. Вказує, що приписом від 19.11.2019, винесеним за результатами перевірки, було встановлено строк для усунення недоліків, встановлених перевіркою – до 19.01.2020. Договори на здійснення авторського та технічного нагляду, кваліфікаційні сертифікати інженера-проектувальника та інженера з технічного нагляду, копії зазначених наказів були надані позивачем до Інспекції ДАБК до моменту спливу зазначеного вище строку, однак, відповідач, не дочекавшись спливу строку, встановленого приписом, виніс постанови про притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу. З огляду на викладене, вважає оскаржувані постанови неправомірними, та такими, що винесені передчасно. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.03.2020 по справі № 520/14022/19 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Торговельний дім "Павловський" (вул. Кирилівська, буд. 134 А, к. 609,м. Київ 73,04073) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7,м. Харків,61003) про скасування постанов – задоволено.
Визнано протиправною та скасовано постанову від 03.12.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради  щодо накладення штрафу у розмірі 105100,00 грн..
Визнано протиправною та скасовано постанову від 03.12.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо накладення штрафу у розмірі 75672,00 грн.
Визнано протиправною та скасовано постанову від 03.12.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо накладення штрафу у розмірі 84080,00 грн.
Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Торговельний дім "Павловський" (вул. Кирилівська, буд. 134 А, к. 609,м. Київ 73,04073) судовий збір в розмірі 5763 (п`ять тисяч сімсот шістдесят три) грн за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, код 04059243).
Відповідач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, порушення при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.03.2020 по справі № 520/14022/19 скасувати, ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги пояснив, що під час перевірки з виїздом на місце 06.11.2019 встановлено, що в нежитлових приміщеннях, які належать ТОВ Торговий дім «Павловський», ведуться будівельні роботи, зокрема, проведені роботи з посилення несучих колон. Вказані роботи у розумінні п.3.7 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» є капітальним ремонтом, а отже, потребують оформлення проектної документації, авторського та технічного нагляду, а також подання про початок виконання будівельних робіт. Однак, вказані вимоги закону позивачем були проігноровані, а відтак, позивача цілком правомірно притягнуто до відповідальності за порушення ч.1 ст.9, ч. 1, ч.2, ч. 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 1. ч. 1 ст. 34, ч. 1, ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування», п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007, абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011. Вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що спірні роботи є поточним ремонтом. Вказує, що документи на підтвердження виконання вищезазначених вимог закону не були надані позивачем ані в ході перевірки, ані під час розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності, а були надіслані на адресу Інспекції ДАБК лише 17.12.2019, тобто, через два тижні після винесення оскаржуваних постанов про накладення штрафу. При цьому, повідомлення про початок будівельних робіт було подано позивачем до Центру надання адміністративних послуг лише 06.12.2019, що підтверджує факт відсутності цього документа у позивача на момент перевірки з 06.11.2019 по 19.11.2019. Враховуючи викладене, вважає, що наданими позивачем документами не спростовується наявність підстав для притягнення позивача до відповідальності, а оскаржувані постанови є правомірними та скасуванню не підлягають. 
Позивач в надісланому до суду письмовому відзиві на апеляційну скаргу просив суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції – без змін. Зазначив, що 10.09.2019 позивачем було укладено договори підряду на проведення авторського нагляду та технічного нагляду з інженерами, які мають відповідні кваліфікаційні сертифікати, та видано накази по підприємству про призначення осіб, відповідальних за проведення авторського та технічного нагляду. Вказує, що відповідач не наділений повноваженнями надавати оцінку змісту вказаних вище договорів, та на цій підставі встановлювати факт відсутності авторського та технічного нагляду на момент проведення перевірки. Разом з тим, зазначеним документам було надано належну оцінку судом першої інстанції, та зроблено вірний висновок про дотримання позивачем вимог закону та відсутність підстав для притягнення ТОВ «ТД «Павловський» до відповідальності. Вказує, що за результатами перевірки фахівцем відповідача було складено припис № 1075-Пр-У, яким зобов`язано ТОВ ТД «Павловський» забезпечити наявність на об`єкті, де проводиться ремонт приміщень, авторського та технічного нагляду, та надано строк для усунення виявлених порушень - до 19.01.2020. Однак, вже 03.12.2019, до спливу встановленого самою ж Інспекцією ДАБК строку, відповідачем винесено постанови про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за відсутність на об`єкті авторського та технічного нагляду. Враховуючи викладене. вважає оскаржувані постанови такими, що винесені передчасно. 
Відмітив, що довіреність, видана позивачем ОСОБА_1 (особі, яка була присутня при проведенні перевірки та якій були вручені приписи), не містила положень щодо представництва інтересів компанії саме в органі Інспекції ДАБК та не передбачала повноважень підписувати та отримувати документи, видані цим органом. Жодного документу, зокрема, документів про початок проведення перевірки та оскаржуваних постанов, за зареєстрованим місцем знаходження позивача (м. Київ) не було направлено відповідачем та не отримано позивачем по справі, що позбавило останнього можливості скористатися правовою допомогою та повідомити про докази, що спростовують виявлені порушення. 
Вказує, що необхідною умовою проведення перевірки з підстав, передбачених п.5 ч.1 ст.6 Закону України «Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (за зверненням громадянина) є отримання Інспекцією ДАБК погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує державну політику у сфері державного архітектурно-будівельного нагляду. Разом з тим, такого погодження відповідачем отримано не було, та позивачеві не пред`явлено. Крім того, вказує, що постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю» зупинено дію постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», яка є основоположним нормативним актом для відповідача. Враховуючи викладене, стверджує, що перевірки, за результатами якої складено оскаржувані постанови, була проведена відповідачем за відсутності передбачених законом підстав та повноважень. 
З огляду на наведене, вважає оскаржувані постанови про накладення штрафу такими, що винесені необґрунтовано, є протиправними та підлягають скасуванню.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що Товариству з обмеженою відповідальністю Торговельний дім «Павловський» на праві приватній власності належать нежитлові приміщення площею 557,8 кв. м. за адресою : місто Харків, майдан Павлівський, 2, про що видано Свідоцтво про право власності від 26.03.2003, копія якого наявна в матеріалах справи.
Позивачем проводились будівельні роботи з капітального ремонту нежитлових приміщень за адресою : майдан Павлівський, 2 у м. Харкові (зокрема, роботи з підсилення несучих колон з поліпшенням їх експлуатаційних показників). 
04.11.2019 Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради було видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 1075-к, а саме для здійснення позапланової перевірки на період з 06.11.2019 по 19.11.2019 на підставі наказів Інспекції ДАБК № 1 від 02.01.2019, № 456 від 04.11.2019 та звернення гр. ОСОБА_2 від 24.10.2019 (вх. П-521/0/248-19 від 24.10.2019). 
Під час позапланової перевірки фахівцями Інспекції ДАБК було здійснено вихід на об`єкт: «Нежитлові приміщення підвалу № III-VIII, ІІІа, УІІа, 1-го поверху № СХХІ, СХХІУ-СХХУІІІ, СХХХ, СХІХ, СХХІХ, антресолі № 5 за адресою: м. Харків, майд. Павлівський, 2)».
За результатами перевірки було складено акт № 1075-А від 19.11.2019, яким зафіксовано проведення Товариством з обмеженою відповідальністю ТД «Павловський» будівельних робіт з капітального ремонту нежитлових приміщень за адресою : м. Харків, майдан Павлівський, 2 (зокрема, робіт з підсилення несучих колон з поліпшенням їх експлуатаційних показників): 
1. без забезпечення здійснення авторського нагляду, що є порушенням ч. 1, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007; 
2. без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єктів що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що є порушенням п. 1. ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 3 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування», абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011;
3. без забезпечення здійснення технічного нагляду, що є порушенням ч. 1, 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ № 903 від 11.07.2007. 
19.11.2019 відповідачем було винесено припис № 1075-Пр-У від 19.11.2019 з вимогою усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності до 18.01.2019 та припис № 1075-Пр-З від 19.11.2019 про зупинення проведення будівельних робіт з вимогою повідомити Інспекцію ДАБК про виконання припису до 22.11.2019. 
Крім того, за результатами перевірки відповідачем 19.11.2019 складено три протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якими встановлено порушення : 
ч.1, ч.3 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007, а саме встановлено, що ТОВ ТД «Павловський» проводяться будівельні роботи з капітального ремонту нежитлових приміщень за адресою : майдан Павлівський, 2 у м. Харкові, зокрема, з підсилення несучих конструкцій з поліпшенням їх експлуатаційних показників), без забезпечення здійснення авторського нагляду. Відповідальність за вказане порушення передбачена п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (а.с.83);
п.1 ч.1 ст.34, ч.1, ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.1 ст.9, ст.27 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 3 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування», абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 – проведення вказаних вище робіт без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Відповідальність за вказане порушення передбачена п.2 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (а.с.84);
ч.1, ч.2 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007 – проведення вказаних вище робіт без забезпечення технічного нагляду. Відповідальність за вказане порушення передбачена п.5 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (а.с.85).
03.12.2019 Інспекцією ДАБК винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності : 
№ 197/3288/0/250-19-П, якою ТОВ ТД «Павловський» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 75672,00 грн. (а.с.86);
№ 198/3289/0/250-19-П, якою ТОВ ТД «Павловський» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого п.5 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 84080,00 грн. (а.с.87);
№ 199/3290/0/250-19-П, якою ТОВ ТД «Павловський» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 75672,00 грн. (а.с.86).
Не погодившись із вказаними постановами, ТОВ ТД «Павловський» звернулось до суду з цим позовом про визнання їх протиправними та скасування.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з протиправності оскаржуваних постанов, оскільки проведені позивачем роботи відносились до поточного, а не капітального ремонту, а відтак, не потребували подачі повідомлення про початок будівельних робіт, авторського та технічного нагляду, а також з того, що позивачем було усунуто порушення, виявлені під час перевірки, та повідомлено про це Інспекцію ДАБК до моменту спливу строку, вказаного у приписі від 19.11.2019 № 1075-Пр-У, отже, відсутні підстави для притягнення позивача до відповідальності. 
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з наступних підстав.
Відповідно до преамбули Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” № 3038-VI від 17.02.2011 (далі по тексту - Закон № 3038-VI) цей закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
За визначенням ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Частиною 2 ст. 41 Закону № 3038-VI передбачено, що державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч. 2, 3 ст. 6 Закону № 3038-VI до уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України від 20 травня 1999 року № 687- XIV «Про архітектурну діяльність».
До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі по тексту – Порядок № 553).
Відповідно до п.1 Порядку № 553 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 “Прикінцеві положення” Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”. 
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (п.7 Порядку № 553). 
В силу абз. 8 п.7 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Матеріалами справи підтверджено, що підставою для призначення позапланової перевірки ТОВ ТД «Павловський» наказом Інспекції ДАБК  № 456 від 04.11.2019 стало письмове звернення ОСОБА_2 від 24.10.2019, яке надійшло до Інспекції ДАБК 24.10.2019 та було зареєстроване за вхідним номером П-521/0/248-19. У вказаному зверненні ОСОБА_2 та інші власники квартири АДРЕСА_1 , повідомляють про проведення позивачем будівельних робіт з порушенням будівельних норм і правил. Отже, зазначена заява у розумінні абз. 8 п.7 Порядку № 553 є підставою для проведення позапланової перевірки. 
Посилання позивача на відсутність у відповідача повноважень на проведення перевірки з посиланням на зупинення дії Порядку № 553 рішенням Уряду, колегія суддів відхиляє, оскільки дію вказаного Порядку було зупинено лише з 18.03.2020 постановою Кабінету міністрів України від 13.03.2020 № 219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду».  
Отже, положення Порядку № 553 станом на час проведення позапланової перевірки (з 06.11.2019 по 19.11.2019) були чинними та підлягали застосуванню до спірних відносин. 
Подальше зупинення дії Порядку № 553 не впливає на наявність у відповідача повноважень для призначення та проведення позапланової перевірки позивача у спірних відносинах.
З приводу тверджень позивача про неможливість проведення позапланового контрольного заходу за відсутності відповідного погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), як це передбачено абзацами 5, 6 частини 1 статті 6 Закону № 877, слід вказати на таке.
Як встановлено частиною п`ятою статті 2 Закону України  "Про  основні  засади  здійснення  державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі по тексту – Закон № 877, в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин), державний нагляд (контроль) здійснюється у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, із забезпеченням дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 1, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Вищенаведені положення Закону № 877 містять вичерпний перелік норм, дотримання яких зобов`язані забезпечити органи державного архітектурно-будівельного контролю. Норми частини 1 статті 6 Закону № 877 до цього переліку не входять.
В даному випадку позаплановий контрольний захід було проведено на підставі Порядку № 553, яким не передбачено такої умови для проведення позапланової перевірки, як наявність відповідного погодження центрального органу виконавчої влади.
З урахуванням викладеного, відсутність такого погодження не свідчить про відсутність підстав для проведення позапланової перевірки. 
Крім того, слід відмітити, що у відповідності до абз.6 ч.1 ст.6 Закону № 877 суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом - копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.
Разом з тим, позивач таким правом не скористався, натомість, допустив посадових осіб Інспекції ДАБК до проведення перевірки, про що свідчить підпис уповноваженої особи позивача в акті на проведення перевірки. Перевірку було проведено, за результатами перевірки складено приписи та постанови про притягнення позивача до відповідальності, згодом на вимогу посадових осіб відповідача позивачем було надано документи, а тому наразі доводи позивача про ненадання вищевказаного погодження не впливають на вирішення спору по суті. 
З урахуванням вищенаведених норм права та обставин, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій, колегія суддів не погоджується з доводами позивача про відсутність правових підстав для проведення позапланової перевірки.
Згідно з пп.пп. 2, 3 п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до п.16, п.17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. 
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. 
Згідно з п. 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. 
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. 
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку № 553). 
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.20 Порядку № 553).  
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта (п.21 Порядку № 553).
Матеріалами справи підтверджено, що за результатами перевірки складено акт від 19.11.2019 № 1075-А, в якому зазначено, зокрема, що згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (станом на 19.11.2019) нежитлові приміщення підвалу № III- VIII, ІІІа, VІІа, 1- го поверху № СХХІ, СХХІV-СХХVІІІ, СХХХ, СХІХ, СХХІХ, антресолі № 5 на праві приватної власності належать ТОВ Торговий дім «Павловський». Під час перевірки з виїздом на місце 06.11.2019 встановлено, що в нежитлових приміщеннях, які належать ТОВ Торговельний дім «Павловський», ведуться будівельні роботи з капітального ремонту, а саме: проведені робити з посилення несучих колон.
Вказано, що в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, відсутня інформація щодо зазначеного об`єкта. 
Констатовано, що ТОВ ТД «Павловський» не представлена проектна документація на проведення будівельних робіт з посилення несучих колон та документи щодо забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду, дозвільні документи на проведення робіт.
Враховуючи вищевикладене, актом перевірки зафіксовано, що ТОВ Торговельний дім «Павловський» проводяться будівельні роботи з капітального ремонту нежилих приміщень за адресою: м. Харків, майд. Павлівський, 2 (зокрема, роботи з посилення несучих колон з поліпшенням їх експлуатаційних показників), без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду, за відсутності проектної документації відсутня.
Слід відмітити, що при проведенні перевірки був присутній представник ТОВ ТД «Павловський» Фатєєва Н.Я., повноваження якого посвідчені довіреністю від 13.03.2017, посвідченою приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Судак О.Б., чинною на момент проведення перевірки  (до 13.03.2020). 
Як вбачається зі змісту акту перевірки, останній був підписаний представником ТОВ ТД «Павловський» без зауважень та заперечень.
Посилання позивача на те, що ОСОБА_1 не є уповноваженою особою підприємства, оскільки вказана вище довіреність не містила положень щодо представництва інтересів компанії саме в органі Інспекції ДАБК та не передбачала повноважень підписувати та отримувати документи, видані цим органом, є неприйнятними, з наступних підстав.
Як вбачається з наявної в матеріалах справи копії довіреності, ТОВ ТД «Павловський» в особі Генерального директора Рогівської С.А. уповноважив Фатєєву Н.Я. бути представником ТОВ ТД «Павловський» в усіх державних, приватних, громадських та інших установах, підприємствах і організаціях, незалежно від форм власності, підпорядкування та галузевої належності, з питань діяльності Товариства для реалізації прав та обов`язків, якими володіє Товариство, у тому числі при проведенні фінансово-господарської діяльності, а також з питань, що виникають при перевірках контролюючих органів та при проведенні державними органами будь-яких фінансових перевірок; одержувати належні Товариству документи від усіх осіб, установ, організацій, підприємств, незалежно від форм власності; для чого ОСОБА_1 надано право, зокрема, розписуватися як представник Товариства (а.с.89).
Крім того, колегією суддів взято до уваги, що в позовній заяві позивачем не ставилось під сумнів наявність у ОСОБА_1 повноважень на участь у проведенні перевірки від імені ТОВ ТД «Павловський». 
З огляду на викладене, твердження позивача про те, що позапланова перевірка проводилась за відсутності керівника або уповноваженого представника ТОВ ТД «Павловський» є такими, що не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.
Доводи позивача про ненадходження жодного документу від Інспекції ДАБК на зареєстровану адресу ТОВ ТД «Павловський» : м. Київ, вул. Оленівська, 16-А, що за твердженням позивача, завадило йому скористатися правовою допомогою та повідомити про наявні докази, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки, як зазначалось вище, повноважний представник позивача був присутній при проведенні перевірки та при розгляді справ про порушення у сфері містобудівної діяльності, за результатами якого було винесено оскаржувані постанови. 
Листом від 17.12.2019 № 17/12-2, підписаним Генеральним директором ТОВ ТД «Павловський» Рогівською С.А., було направлено на адресу Інспекції ДАБК повідомлення та копії документів щодо виконання приписів відповідача № 1075-Пр-У та № 1075-Пр-З (а.с.69), що свідчить про те, що позивач був обізнаний про факт проведення перевірки, винесення зазначених приписів та необхідність надати документи на їх виконання. 
При цьому, припис відповідача від 19.11.2019 № 1075-Пр-У позивачем не оскаржений, що вказує на те, що позивач погодився з порушеннями, встановленими перевіркою, та з необхідністю їх усунення, на підтвердження чого надав до Інспекції ДАБК вищезазначені документи. 
З огляду на викладене вище, твердження позивача про порушення Інспекцією ДАБК порядку призначення і проведення позапланової перевірки, позбавлення позивача можливості скористатися правовою допомогою та надати документи, колегія суддів вважає хибними та такими, що не є підставою для скасування оскаржуваних постанов, винесених за результатами перевірки.
Надаючи оцінку процедурі винесення відповідачем оскаржуваних постанов та  фактичним підставам притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу згідно з оскаржуваними постановами, колегія суддів зазначає наступне.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі по тексту – Порядок № 244), згідно з пунктом 13 якого протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).
У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.
Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Згідно з пунктом 14 Порядку № 244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.
До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення (п.15 Порядку № 244).
Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи (п.16 Порядку № 244).
В п. 17 Порядку № 244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників (п.18 Порядку № 244).
Відповідно до п.19 Порядку № 244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби – на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
За приписами п.21 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи) (п.22 Порядку № 244). 
Судом апеляційної інстанції встановлено, що підставою для винесення спірних постанов та приписів став висновок відповідача про  проведення позивачем будівельних робіт з капітального ремонту нежитлових приміщень за адресою : м. Харків, майдан Павлівський, 2 (зокрема, робіт з підсилення несучих колон з поліпшенням їх експлуатаційних показників), без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"  замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"  право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. 
Аналогічні вимоги передбачені підпунктом 1 пункту 5, пунктом 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі по тексту – Порядок № 466).
Згідно з ч.1 ст. 9 вказаного Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані, з-поміж іншого, забезпечувати будівництво об`єктів архітектури згідно з робочою документацією, не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд, відшкодовувати завдані їм збитки відповідно до закону.
Частинами 1-3 статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. 
Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.
Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.
Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України (ч.4 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність»). 
За змістом п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 (далі по тексту – Порядок здійснення авторського нагляду), авторський нагляд здійснюється  архітектором  - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно  до  законодавства  та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту. 
Відповідно до п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 (далі по тексту – Порядок здійснення технічного нагляду), Технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю  за дотриманням   проектних  рішень  та  вимог  державних  стандартів, будівельних норм і правил,  а також контролю за якістю та обсягами робіт,  виконаних  під  час  будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що під час перевірки представником позивача не було надано перевіряючому документів, що підтверджують подання позивачем повідомлення про початок будівельних робіт, а також документів щодо здійснення авторського та технічного нагляду, в тому числі, журналів авторського та технічного нагляду, договорів про здійснення авторського та технічного нагляду, кваліфікаційних сертифікатів осіб, які здійснюють авторський та технічний нагляд за виконанням будівельних робіт (капітальний ремонт приміщення) на об`єкті : м. Харків, майдан Павлівський, 2.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до ЦНАП для подання повідомлення про початок будівельних робіт лише 06.12.2019 (а.с.69), що свідчить про те, що будівельні роботи на вказаному об`єкті, які проводились станом на час перевірки (з 06.11.2019 по 19.11.2019), були розпочаті за відсутності повідомлення про початок будівельних робіт. 
Копія опису документів, які були подані до ЦНАП для отримання адміністративної послуги «Подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт» було надано позивачем до Інспекції ДАБК 17.12.2019 разом із повідомленням про виконання приписів. 
Таким чином, вказане повідомлення було подане на виконання припису, який позивач не оскаржив та виконав, а відтак, погодився із вказаними вимогами припису.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що факт порушення позивачем п.1 ч.1 ст.34, ч.ч.1, 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5, п.13 Порядку № 466, ч.1 ст.9, ст.27 Закону України «Про архітектурну діяльність» підтверджено матеріалами справи та є доведеним відповідачем по справі. 
З приводу наданих позивачем до матеріалів справи копій договору підряду № ТН 10092019 від 10.09.2019, укладеного ТОВ ТД «Павловський» (Замовник) із ОСОБА_3 (Підрядник) на здійснення технічного нагляду, та договору підряду № АН 10092019 від 10.09.2019 із ОСОБА_4 на здійснення авторського нагляду, копій кваліфікаційних сертифікатів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також наказів від 10.09.2019 «Про здійснення технічного нагляду» та «Про здійснення авторського нагляду», колегія суддів зазначає наступне.
Як вбачається зі змісту зазначених наказів, останні датовані 10.09.2019, однак, не надавались ані до перевірки, ані під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а відтак, надання вказаних документів до суду не спростовує висновку відповідача про здійснення позивачем будівельних робіт без забезпечення авторського та технічного нагляду. 
Слід відмітити, що представник позивача отримав копії протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а відтак, був обізнаний про дату (03.12.2019), час та місце розгляду справи відносно ТОВ ТД «Павловський», про що свідчить підпис ОСОБА_1 у всіх трьох протоколах. Однак, представником позивача не було надано під час розгляду справ жодних документів (в тому числі, договорів на здійснення авторського та технічного нагляду, кваліфікаційних сертифікатів тощо) чи пояснень, зокрема, про наявність вказаних документів та зберігання їх у головному офісі позивача у м. Києві. 
Надання позивачем вказаних вище копій договорів, кваліфікаційних сертифікатів та наказів до Інспекції ДАБК 17.12.2019 в рамках виконання припису № 1075-Пр-У від 19.11.2019, не спростовує факту відсутності таких документів під час перевірки на об`єкті за адресою : м. Харків, майдан Павлівський, 2.  
Враховуючи, що позивача притягнуто до відповідальності згідно з оскаржуваними постановами не за невиконання вимог припису, а за проведення будівельних робіт за відсутності технічного та авторського нагляду, надання вказаних вище документів 17.12.2019 разом з повідомленням про виконання припису, після винесення оскаржуваних постанов від 03.12.2019, не є підставою для звільнення позивача від відповідальності та скасування оскаржуваних постанов. 
Колегія суддів зауважує, що ані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ані Законом України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», ані Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244, не зобов`язано органи державного архітектурно-будівельного контролю узгоджувати дату розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із граничною датою виконання припису. 
При цьому, пунктом 16 Порядку № 244 встановлено обмежений строк для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності - протягом 15 днів з дня одержання посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. 
Отже, доводи позивача про те, що відповідачем винесено оскаржувані постанови до спливу строку на усунення порушень, встановленого приписом, не є свідченням порушення відповідачем процедури притягнення позивача до відповідальності. 
Однак, суд першої інстанції не звернув уваги на ненадання позивачем повідомлення про початок будівельних робіт, а також жодних документів щодо здійснення авторського та технічного нагляду до Інспекції ДАБК в ході проведення перевірки та до моменту винесення оскаржуваних постанов, помилково вважаючи, що подача документів щодо здійснення авторського та технічного нагляду до Інспекції ДАБК 17.12.2019, на виконання вимог припису, свідчить про забезпечення позивачем вказаного нагляду та звільняє позивача від відповідальності. 
Також, судом першої інстанції помилково розцінено роботи, які проводились ТОВ ТД «Павловський» як поточний, а не капітальний ремонт, що призвело до неправильного висновку про відсутність у позивача обов`язку подавати повідомлення про початок виконання будівельних робіт, забезпечувати технічний та авторський нагляд відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». 
В обґрунтування такого висновку суд першої інстанції послався на лист Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 № 7/7-401, яким надано визначення «капітального ремонту» та «поточного ремонту», та зазначив, що до капітального ремонту відносяться роботи, пов`язані зі зміною існуючого вигляду раніше експлуатованого приміщення з заміною конструктивних елементів споруди, а при поточному ремонті заміни конструктивних елементів споруди не відбуваються.
Разом з тим, колегія суддів зауважує, що сам позивач у наказах від 10.09.2019 № 10/09 «Про здійснення технічного нагляду» та № 10/09-1 «Про призначення відповідального для проведення авторського нагляду» вказує, що на об`єкті за адресою : м. Харків, майдан Павлівський, 2, проводиться капітальний ремонт приміщень. 
За визначенням п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судження суду першої інстанції про проведення у спірних приміщеннях поточного, а не капітального ремонту, є помилковими, та не звільняють позивача від обов`язку подавати повідомлення про початок будівельних робіт, забезпечувати технічний та авторський нагляд. 
При цьому, позивач у позовній заяві не заперечував факту проведення саме капітального ремонту та наявності обов`язку виконувати вказані вимоги, однак, вважав, що накладення на позивача штрафу до спливу строку, встановленого приписом, є передчасним. 
Згідно з п.п.2, 5, 6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі по тексту – Закон N 208/94-ВР) суб`єкти  містобудування,  які  є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції  замовника  і  підрядника  одночасно,  несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:
2) виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх  виконання,  а  також  наведення  недостовірних  даних у такому повідомленні,  вчинене  щодо  об`єктів,  що  за  класом  наслідків (відповідальності)  належать  до  об`єктів з незначними наслідками 
(СС1),  -  у  розмірі  тридцяти  шести  прожиткових  мінімумів для працездатних осіб; 
5) незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий  нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у  розмірі  сорока  прожиткових мінімумів для працездатних осіб;
6) незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий   нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцію   та законами України.
Відповідно до ч. 2  ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені   Конституцією   та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, колегія суддів вважає, що Інспекція ДАБК при прийнятті оскаржуваної постанов від 03.12.2019 № 197/3288/0/250-19-П про накладення на позивача штрафу за п.2 ч.2 ст.2 Закону N 208/94-ВР в сумі 75672,00 грн., № 198/3289/0/250-19-П про накладення на позивача штрафу за п.5 ч.2 ст.2 Закону N 208/94-ВР в сумі 84080,00 грн., № 199/3290/0/250-19-П про накладення на позивача штрафу за п.6 ч.2 ст.2 Закону N 208/94-ВР в сумі 105100,00 грн., діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законом України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності”, з урахуванням всіх обставин, що мали значення для прийняття постанов, з дотриманням вимог ч.2  ст.2 КАС України, а тому відсутні підстави для задоволення позову про визнання протиправними та скасування вказаних постанов. 
Отже, висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог є хибним.
Крім того, колегія суддів зауважує, що судом першої інстанції помилково було віднесено дану справу до справ незначної складності.
Так, в силу п.6 ч.6 ст.12 КАС України справою незначної складності є справа щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Разом з тим, загальний розмір позовних вимог по даній справі складає 264852,00 грн., що перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, установлених на 01 січня 2020 року (210200,00 грн.). 
Відповідно п.п.1, 3, 4 ст.317 КАС України неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права є підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині.
Враховуючи викладене вище, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.03.2020 по справі № 520/14022/19 підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову в задоволенні позову. 
Керуючись ч.4 ст.229, ч.4 ст.241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326-328  Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради - задовольнити.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 16.03.2020 по справі № 520/14022/19 - скасувати. 
Прийняти постанову, якою позов Товариства з обмеженою відповідальністю Торговельний дім «Павловський» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов - залишити без задоволення. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Роз`яснити, що відповідно до п. 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, cтрок на оскарження постанови продовжується на строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Головуючий суддя 		Т.С. Перцова 	
Судді	   	С.П. Жигилій    В.Б. Русанова