П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  686/29966/19 
Головуючий у 1-й інстанції:  Логінова С.М. 
          Суддя-доповідач:  Ватаманюк Р.В. 

21 липня 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Ватаманюка Р.В. 
суддів:  Капустинського М.М.  Смілянця Е. С. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу  Подільської митниці Держмитслужби  на  рішення   Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області  від  24 лютого 2020 року (прийняте у м. Хмельницький) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Подільської митниці Держмитслужби (далі - відповідач) про  скасування постанови по справі про порушення митних правил, 
В С Т А Н О В И В :
позивач 05.11.2019 звернувся із позовом до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області в якому просив:
- скасувати постанову заступника начальника – начальника управління протидії митними правопорушеннями та міжнародної взаємодії Хмельницької митниці ДФС в справі про порушення митних правил №0122/40000/19 від 29.10.2019, відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 485 МК України.
- провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.
Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24.02.2020 позов задоволено повністю.
Скасовано постанову заступника начальника - начальника управління протидії митними правопорушеннями та міжнародної взаємодії Хмельницької митниці ДФС в справі про порушення митних правил №0122/40000/19 від 29.10.2019, відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 485 МК України.
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову повністю. 
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що згідно офіційної відповіді компетентних органів Німеччини  вартість легкового автомобіля проданого позивачу становить 15131,93 євро, а не 7000 євро, як зазначено у поданому для митного оформлення рахунку, що свідчить про недостовірність відомостей, задекларованих позивачем щодо вартості імпортованого автомобіля. 
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу вказавши, що будь-яких документів, рахунків, договорів купівлі – продажу він не підписував та не отримував, подачу документів до митних органів Республіки Польща не здійснював. При цьому, позивач вказує на те, що виконав всі необхідні обов`язки для розмитнення завезеного автомобіля.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2020 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Охрімчук І. Г., судді - Смілянець Е. С., Капустинський М. М.
08.07.2020 прийнято розпорядження Сьомого апеляційного адміністративного суду №237 про здійснення повторного автоматизованого розподілу судді-доповідача у зв`язку з поданням заяви про відставку судді Охрімчук І. Г.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2020, здійсненого на підставі розпорядження №237 від 08.07.2020, у справі №686/29966/19 для розгляду визначено колегію суддів Сьомого апеляційного адміністративного суду у складі: Ватаманюк Р. В. (головуючий суддя), Смілянець Е. С., Капустинський М. М. 
Згідно матеріалів справи, Подільська митниця Держмитслужби повідомлена про розгляд справи повісткою про виклик, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та телефонограмою.
Від позивача до суду повернувся конверт у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.
Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені ст. 287 КАС України, відповідно до якої, суд апеляційної інстанції розглядає справу у десятиденний строк після закінчення строку на апеляційне оскарження з повідомленням учасників справи. 
Пунктом 3 Прикінцевих положень КАС України вказано, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
При цьому, суд зазначає, що норми прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України, якими було продовжено строки на період карантину не розповсюджуються на дану категорію справ.
Таким чином, колегія суддів вважає за необхідне та можливе  провести розгляд справи в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити частково, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою направити справу на новий розгляд до компетентного органу з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом першої інстанції встановлені та неоспорені  сторонами такі обставини. 
29.10.2019 заступником начальника - начальником управління протидії митними правопорушеннями та міжнародної взаємодії Хмельницької митниці ДФС розглянуто матеріали адміністративної справи про порушення митних правил №0122/40000/19, та винесено постанову про порушення митних правил, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні порушень, передбачених статтею 485 МК України, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 112 539,03 грн.
Вказана постанова була винесена на підставі протоколу про порушення митних правил №0122/40000/19 від 15.10.2019.
Згідно протоколу про порушення митних правил та постанови про порушення митних правил, 29.09.2017 о 22:57 год. ОСОБА_1 , через пункт пропуску "Рава-Руська-Хребенне" Львівської митниці ДФС згідно попередньої митної декларації № UA400030/2017/302603 від 28.09.2017 був ввезений на митну територію України легковий автомобіль марки BMW 520 НОМЕР_1 , НОМЕР_2 : НОМЕР_3 , 2013 року виготовлення.
03.10.2017 для здійснення митного оформлення в даного транспортного засобу митним брокером TOB "Поділля Брок Сервіс" на підставі договору №126/2017 від 22.09.2017 про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів ОСОБА_1 було подано ДФС митну декларацію № UA400030/2017/302654 від 03.10.17, та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 від 19.06.2013, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_5 від 28.09.2017, калькуляцію транспортних витрат, документ Rechnung № 1006317 від 27.09.2017 на автомобіль BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 з вартістю 7 000 євро на бланку компанії "Autohaus Muhlig" та інші документи. В митній декларації задекларована вартість автомобіля 7000,00 євро, митна вартість задекларована в сумі - 357 936,09 грн., ОСОБА_1 сплачено митних платежів -139 044,86 грн.
Відповідно до отриманої від митних органів Німеччини експортної декларації MRN: 17DE575668973681E3 від 28.09.2017 встановлено, що легковий автомобіль марки BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 , був проданий німецькою компанією "Autohaus Muhlig OHG" громадянину ОСОБА_2 на підставі рахунку № НОМЕР_6 за 15 131.93 євро, а не 7000 євро, як зазначено у поданому для митного оформлення рахунку з таким же номером.
Внаслідок декларування недостовірних відомостей щодо вартості транспортного засобу за митною декларацією UA400030/2017/302654 від 03.10.17 сума зменшення розміру митних платежів складає 37 513,01 грн.
Відповідно до протоколу про порушення митних правил та постанови в справі про порушення митних правил, зазначено, що ОСОБА_1 , з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів в сумі 37 513,01 грн. надав через митного брокера Хмельницькій митниці ДФС рахунок № 1006317 від 27.09.2017 з неправдивими відомостями щодо вартості (7000 євро) автомобіля BMW 520D, VIN:WBAFW11020D270432, 2013 року виготовлення, необхідними для визначення його митної вартості, що призвело до заявлення у митній декларації № UA400030/2017/302654 від 03.10.2017 р. неправдивих відомостей , необхідних для визначення його митної вартості, неправдивих відомостей щодо нарахування необхідної для сплати суми митних платежів , чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 485 МК України.
ОСОБА_1 посилається на те, що він митних правил не порушував, будь-яких документів для зменшення митної вартості автомобіля BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 , 2013 року виготовлення, необхідними для визначення його митної вартості не подавав. Будь-яких документів, рахунків, договорів купівлі-продажу він не підписував та не отримував, декларування автомобіля BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 , 2013 року виготовлення.
Судом встановлено, що після огляду працівниками пункту пропуску "Рава-Руська" Львівської митниці транспортного засобу, ОСОБА_1 передав пакет документів, з якими він 03.10.2017 для здійснення митного оформлення означеного транспортного засобу звернувся до митного брокера ТОВ "Поділля Брок Сервіс".
02.10.2017 висновком експерта №1598 встановлено, що вартість автомобіля BMW 520D, VIN:WBAFW11020D270432, 2013 року виготовлення, з урахуванням всіх пошкоджень, та пробігу автомобіля склала 11387,00 євро. Тобто, при огляді автомобіля працівники митниці "Хмельницький-центральний" погодились з висновком експерта, і здійснили донарахування митних платежів та зборів в сумі 4387,00 євро, після чого з вказаної суми ОСОБА_1 здійснив доплату митних платежів, ПДВ, та акцизу.
Приймаючи оскаржуване рішення  суд першої інстанції дійшов висновку, що обставини щодо можливого надання митному органу та брокеру неправдивих відомостей під час митного оформлення автомобіля BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 , 2013 року виготовлення, які стали підставою для недонарахування відповідних податків і зборів, не могли і не залежали від волі позивача, оскільки він не повинен був перевіряти достовірність отриманих документів та відомостей, які позивач не підписував і не оформляв про вартість автомобіля BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 , 2013 року виготовлення, а тому, постанова про порушення митних правил №0122/40000/19 від 29.10.2019 підлягає скасуванню, а справа – закриттю.
Апеляційний суд не погоджується з  висновками суду першої інстанції за такими доводами.
Згідно ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Відповідно до статті 485 МК України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.
Отже, з об`єктивної сторони правопорушення передбачене ст. 485 МК України в частині вчинення дій щодо ухилення від сплати митних платежів, характеризується сукупністю трьох ознак, зокрема: діяння, спрямоване ухилення від сплати митних платежів, суспільно небезпечні наслідки у вигляді ненадходження до бюджету відповідних платежів, та причинний зв`язок між діянням та наслідками.
При цьому, об`єктивна сторона правопорушення, полягає у поданні неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеної в постановах від 06.06.2018 по справі №607/1866/17 та № 607/2391/17, для притягнення до відповідальності, згідно статті 485 Митного кодексу України, необхідно доведення факту заявлення в митній декларації, у даному випадку, неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу.
Як вбачається з матеріалів справи, 03.10.2017 для здійснення митного оформлення  транспортного засобу митним брокером подано до митного органу митну декларацію № UA400030/2017/302654 від 03.10.17, та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 від 19.06.2013, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_5 від 28.09.2017, калькуляцію транспортних витрат, документ Rechnung № 1006317 від 27.09.2017 на автомобіль BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 з вартістю 7 000 євро на бланку компанії "Autohaus Muhlig" та інші документи. В митній декларації задекларована вартість автомобіля 7000,00 євро, митна вартість задекларована в сумі - 357 936,09 грн., ОСОБА_1 сплачено митних платежів -139 044,86 грн.
Проте, згідно отриманої від митних органів Німеччини експортної декларації MRN: 17DE575668973681E3 від 28.09.2017 встановлено, що легковий автомобіль марки BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 , був проданий німецькою компанією "Autohaus Muhlig OHG" громадянину ОСОБА_2 на підставі рахунку № НОМЕР_6 за 15 131.93 євро, а не 7000 євро, як зазначено у поданому для митного оформлення рахунку з таким же номером.
Відтак, декларування недостовірних відомостей щодо вартості транспортного засобу за митною декларацією UA400030/2017/302654 від 03.10.2017 слугували підставою для прийняття оскаржуваної постанови щодо порушення митних правил.
Відповідно до ч.1 ст.486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.
Згідно з ст.489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
У відповідності до ч.1 ст.495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.
Згідно п.1 ч. 1 ст. 50 МК України, для нарахування митних платежів використовуються відомості, зокрема, про митну вартість товарів.
Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
З матеріалів справи вбачається, що у документі Rechnung № 1006317 від 27.09.2017 на бланку компанії "Autohaus Muhlig" на автомобіль BMW 520D, VIN: НОМЕР_3  вказано вартість транспортного засобу 7 000 євро.
Проте, згідно отриманої відповідачем від митних органів Німеччини експортної декларації MRN: 17DE575668973681E3 від 28.09.2017, легковий автомобіль марки BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 , був проданий німецькою компанією "Autohaus Muhlig OHG" громадянину ОСОБА_2 на підставі рахунку № НОМЕР_6 за 15 131.93 євро.
Таким чином, з наведеного вбачається, що надана митному органу інформація щодо вартості легкового автомобіля марки BMW 520D, VIN: НОМЕР_3 проданого позивачу компанії "Autohaus Muhlig" різниться. 
Докази вжиття відповідачем заходів для встановлення реальної вартості транспортного засобу в матеріалах справи відсутні.
При цьому, приймаючи оскаржувану постанову митним органом враховано інформацію щодо вартості автомобіля вказану в експортній декларації MRN: 17DE575668973681E3 від 28.09.2017 де зазначено суму в розмірі 15 131.93 євро.
Однак, митним органом безпідставно та необґрунтовано, не враховано та не надано оцінки документу Rechnung № 1006317 від 27.09.2017 на бланку компанії "Autohaus Muhlig", в якому вказано вартість автомобіля 7000 євро. 
Отже, приймаючи оскаржувану постанову про порушення митних правил відповідачем не встановлено походження вказаних вище документів із зазначенням різної вартості транспортного засобу марки BMW 520D, VIN: НОМЕР_7 . Тому, відповідач повинен вжити заходів по перевірці та з`ясуванню  розбіжностей в указаних документах, зокрема і (за необхідності) шляхом звернення  до компетентних органів країни походження товару для отримання такої інформації.
Крім того, згідно висновку судового експерта від 02.10.2017 №1598, вартість автомобіля BMW 520D, VIN:WBAFW11020D270432, 2013 року виготовлення, з урахуванням всіх пошкоджень, та пробігу автомобіля склала 11 387,00 євро. 
Водночас, при огляді автомобіля працівники митниці погодились з висновком експерта, і здійснили донарахування митних платежів та зборів в сумі 4387,00 євро, після чого з вказаної суми ОСОБА_1 здійснив доплату митних платежів, ПДВ, та акцизу.  
Однак нарахування штрафу відповідач здійснив виходячи із митної вартості вказаної  позивачем - 7000 євро.  
Відтак, вказане свідчить про те, що митним органом не встановлено та належними доказами не підтверджено митну вартість товару (транспортного засобу), який ввозився позивачем.  А також не доведено правильність визначення митної вартості автомобіля, уповноваженою посадовою особою митного органу не в повній мірі були виконані вимоги ст. 489 МК України та не встановлено усіх обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про передчасність винесення відповідачем оскаржуваної постанови, оскільки митним органом не було вчинено всіх необхідних заходів, дотримання яких гарантувало б правомірність останньої.
Частиною 2 ст. 77 КАС України вказано, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Всупереч даній нормі,  митним органом не доведено правомірність притягнення позивача до відповідальності за порушення митних правил, оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів в підтвердження факту вжиття відповідачем всіх необхідних заходів, які б засвідчили про правомірність їх дій та обґрунтованість висновків.
На підставі викладеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку про скасування постанови про порушення митних правил №0122/40000/19 від 29.10.2019 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за статтею 485 МК України.
Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Враховуючи, що судовим розглядом встановлено факт порушення позивачем митних правил, а також те, що підставою скасування оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення слугувало не доведення правильності заявленої митної вартості автомобіля відповідачем, колегія суддів дійшла висновку про необхідність надіслання справи про адміністративне правопорушення у відношенні позивача на новий розгляд до компетентного органу, а саме до Подільської митниці Держмитслужби.
Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення не відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і підлягає скасуванню з постановленням нової постанови.
У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В:
апеляційну скаргу Подільської митниці Держмитслужби задовольнити  частково.
Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24 лютого 2020 року - скасувати та прийняти нову постанову.
Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Скасувати постанову заступника начальника – начальника управління протидії митними правопорушеннями та міжнародної взаємодії Хмельницької митниці ДФС в справі про порушення митних правил №0122/40000/19 від 29 жовтня 2019 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за статтею 485 Митного кодексу України та надіслати справу на новий розгляд до Подільської митниці Держмитслужби.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття і не може бути оскаржена відповідно до частини 3 статті 272 КАС України. 

Головуючий	 	 	Ватаманюк Р.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Капустинський М.М.    Смілянець Е. С.