УХВАЛА

14 вересня 2020 року 
м. Київ

Справа №  921/512/18 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Малашенкової Т.М. (головуючий), Бенедисюка І.М., Булгакової І.В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» (далі - АТ «НАК «Нафтогаз України», скаржник)
на постанову    Західного апеляційного господарського суду від 30.07.2019
у справі    №    921/512/18
за позовом    АТ «НАК «Нафтогаз України»
до    Товариства з обмеженою відповідальністю «Тернопільоблгаз»
про    стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

АТ «НАК «Нафтогаз України» 28.01.2020 (згідно з поштовими відмітками на конверті) через Західний апеляційний господарський суд звернулось до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Західного апеляційного господарського суду від 30.07.2019 у справі №    921/512/18. Вказана касаційна скарга зареєстрована канцелярією Суду 25.03.2020. Крім того, скаржник просив поновити пропущений строк на касаційне оскарження судового рішення. 

Ухвалою Верховного Суду від 14.04.2020 касаційну скаргу АТ «НАК «Нафтогаз України» на постанову Західного апеляційного господарського суду від 30.07.2019 у справі №921/512/18 залишено без руху у зв`язку з неподанням належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на подання касаційної скарги. Запропоновано скаржнику надати такі докази або навести інші підстави для поновлення строку. Надано строк для усунення недоліків касаційної скарги та роз`яснено скаржнику, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, судом буде відмовлено у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Касаційним господарським судом 14.04.2020 надіслано скаржнику копію вказаної ухвали Верховного Суду, яку скаржник отримав 23.04.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового повідомлення (лист з трек-номером 0101615019276).

Водночас лише 27.08.2020 (згідно з поштовими відмітками на конверті) АТ «НАК «Нафтогаз України» подало заяву про усунення недоліків касаційної скарги від 25.08.2020, яка підписана представником А. Старчик (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю від 30.08.2016 №5810/10КС). Крім того, скаржник просить поновити строк на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 14.04.2020 у справі №921/512/18.

Щодо клопотання скаржника про поновлення процесуального строку на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 14.04.2020 у справі №921/512/18 слід відзначити таке.

Відповідно до частини другої статті 292 ГПК України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої  статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. 

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 №540-IX (який набрав чинності 02.04.2020) розділ X «Прикінцеві положення» ГПК України доповнено пунктом 4 такого змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги   без руху,   повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 № 211 (із подальшими змінами та доповненнями) з 12 березня 2020 року на усій території України встановлено карантин. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» продовжено дію карантину до 31.08.2020. Постановою Кабінету Міністрів України від 26.08.2020 №760 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України», якою, зокрема    внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Згідно із зазначеною постановою карантин продовжено до 31 жовтня 2020 року.

Відповідно до пункту 1 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 № 731-ІХ пункт 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції: « 4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином". Даний Закон набрав чинності 17.07.2020.

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Відповідно до частини третьої статті 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За таких обставин, з урахуванням Законів України від 30.03.2020 №540-IX та від 18.06.2020 № 731-ІХ, процесуальні строки для АТ «НАК «Нафтогаз України», зокрема щодо строків на усунення недоліків касаційної скарги, сплинули 06.08.2020.

Водночас АТ «НАК «Нафтогаз України» тільки 27.08.2020 подає заяву про усунення недоліків касаційної скарги, тобто по сплину чотирьох з половиною місяців з дати постановлення ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху у справі №921/512/18 та 21 дня після 06.08.2020 (строку, передбаченого Законом від 18.06.2020 №731-ІХ).

Скаржник викладено клопотання про поновлення строку для усунення недоліків, яке мотивоване тим, що у зв`язку з існуючою епідеміологічною ситуацією в Україні у скаржника виникли об`єктивні обставини, що унеможливили своєчасне виконання вимог ухвали Верховного Суду від 14.04.2020. При цьому скаржник вказує, що АТ «НАК «Нафтогаз України», у зв`язку із дією карантину, запровадили зміни у режимі та порядку роботи товариства, зокрема встановили: дистанційний режим виконання трудових обов`язків, режим чергування, мінімізацію кількості працівників, що знаходяться на робочому місці в офісі компанії; що унеможливило вчасне подання заяви на усунення недоліків касаційної скарги.

Верховний Суд відзначає, що суд поновлює процесуальний строк, встановлений Законом, а строк встановлений Судом продовжує. Водночас строк, встановлений судом, може бути продовжений, що передбачено статтею 119 ГПК України та Перехідними положенням Закону України від 18.06.2020 № 731-ІХ. Відтак у суду відсутні повноваження на поновлення процесуального строку, встановленого судом, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

Водночас колегія суддів відзначає, що самого лише посилання   на   існування карантину, та запроваджених у зв`язку з цим   обмежень на підприємстві, без аргументованих доводів та обґрунтованих доказів, не може вважатись,   з огляду на зміни до законодавства,   поважною причиною пропуску строку для усунення недоліків касаційної скарги. При цьому Верховний Суд також відзначає, що скаржником на підтвердження свої доводів не надано належних доказів поважності причин такого пропуску, зокрема, але не виключно: накази підприємства щодо вжиття організаційних заходів по запобіганню поширенню «COVID-19», наказів про переведення апарату на дистанційну роботу, в тому числі підписанта даної заяви, про встановлення графіку роботи під час дії карантину тощо.

Слід відзначити і те, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 внесено зміни до постанови від 11.03.2020 № 211, а саме, розширено перелік дозволених під час карантину видів господарської діяльності та, зокрема дозволено роботу/діяльність нотаріусів, адвокатів та аудиторів з 11.05.2020.

Верховний Суд відзначає, що касаційна скарга подана представником АТ «НАК «Нафтогаз України», а саме - адвокатом як самозайнятою фізичною особою, а не особою - працівником товариства, яка діяла в межах самопредставництва відповідно до статті 56 ГПК України.

За таких обставин посилання АТ «НАК «Нафтогаз України» на об`єктивну неможливість протягом тривалого часу (більш ніж чотирьох місяців) вчасно подати його представником (адвокатом  Старчиком А.А.) заяви на усунення недоліків касаційної скарги у зв`язку із запровадженням карантинних заходів, критично розцінюється Судом. Така бездіяльність/дії скаржника, на думку колегії суддів, можуть бути спрямовані на свідоме, невиправдане затягування судового процесу, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом.

При цьому суд касаційної інстанції враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» де  зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України» (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003).

З огляду на викладене Касаційний господарський суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску строку для усунення недоліків касаційної скарги, а тому у продовженні строків для усунення недоліків касаційної скарги слід відмовити.

Слід відзначити і те, що подана заява про усунення недоліків касаційної скарги, зокрема щодо поважності причин пропуску строку на подання касаційної скарги, мотивована гарантованим Конституцією України правом на касаційний перегляд судових рішень, надмірним формалізмом норм процесуального права судом касаційної інстанції, а також надмірним завантаженням представників скаржника, що унеможливило вчасне звернення з касаційною скаргою.

При цьому доводи заяви про усунення недоліків касаційної скарги в цій частині є аналогічним доводам, наведеним у поданій касаційній скарзі, які, у свою чергу, з огляду на їх необґрунтованість, визнані ухвалою Суду від 14.04.2020 неповажними. При цьому в черговий раз розглядати по суті аналогічні доводи скаржника за наявності тих самих обставин справи, Касаційний господарський суд вважає процесуально невиправданим.

Серед іншого скаржник вказує, що саме лише недотримання процесуальних строків не може бути причиною обмеження скаржника в праві на касаційне оскарження судового рішення. Подібні висновки зазначені у постановах Верховного Суду від 01.06.2018 у справі №   914/1633/17,   від 14.08.2018 у справі № 916/1448/17, від 15.10.2019 у справі № 910/15396/18, від 12.02.2020 у справі № 921/86/18, від 31.01.2019 у справі № 910/23161/17.

Однак такі доводи скаржника суд касаційної інстанції, керуючись імперативними приписами статті 119, 288, 293 ГПК України, а також принципами господарського судочинства, як змагальності та диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності, не може вважати поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, оскільки в іншому випадку принцип «правової визначеності» буде порушено.

Враховуючи обов`язок суду сприяти учасникам справи у реалізації їх процесуальних прав з дотриманням принципу розумності, пропорційності, додержання балансу між метою забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення та принципом юридичної визначеності, а також поваги до остаточного судового рішення, беручи до уваги, що Верховний Суд є судом права, який покликаний забезпечувати сталість судової практики, а не можливість проведення «розгляду заради розгляду», Суд дійшов висновку про відсутність підстав для продовження строків касаційного оскарження.

При цьому посилання скаржника на правові висновки, викладені у справах №№914/1633/17, 916/1448/17, 910/15396/18, 921/86/18, 910/23161/17, є помилковим, оскільки як вбачається зі змісту вказаних постанов останні прийнятті за інших, встановлених судом, обставин справи та доказів по справі. Так, у даних справах Верховним Судом відзначено, що суди апеляційної інстанції, визнавши неповажними причини пропуску строку звернення з апеляційною скаргою, дійшли передчасних висновків про відмову у відкритті апеляційного провадження, оскільки не надали апелянту можливості навести інші підстави для поновлення строку в порядку, передбаченому частиною 3 статті 260 ГПК України.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 293 ГПК України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Верховним Судом також беруться до уваги і факт подання касаційної скарги від 05.09.2019 та від 28.01.2020, як факти, які підтверджують, що заявник безпосередньо має користуватись правами у відповідності до статті 43 ГПК України, оскільки дані касаційні скарги залишались без руху з підстав неповноти дотримання вимог, встановлених ГПК України, щодо форми, змісту, розміру судового збору.

Отже, враховуючи, що протягом встановленого строку АТ «НАК «Нафтогаз України» не усунуло недоліків поданої ним же касаційної скарги, суд, у відповідності до пункту 4 частини першої статті 293 ГПК України, відмовляє АТ «НАК «Нафтогаз України» у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 234, 235, 293 ГПК України, Касаційний господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» про поновлення строку на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 14.04.2020 у справі №921/512/18.

2. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» на постанову Західного апеляційного господарського суду від 30.07.2019 у справі №921/512/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                          Т. Малашенкова 

Суддя                                                                                          І. Бенедисюк

Суддя                                                                                          І. Булгакова