Головуючий І інстанції: Зоркіна Ю.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2020 р. 	Справа № 520/5662/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Катунова В.В.,
Суддів: Бершова Г.Є. ,  Ральченка І.М. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1     на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 25.03.2020, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/5662/19
за позовом             ОСОБА_1  
до            Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області                   
про визнання протиправним, скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Ізюмського обєднаного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати Рішення від 30 травня 2019 року № 62 Ізюмського об`єднаного управління ПФУ Харківської ї області "Про відмову в перерахунку пенсії згідно Рішення Другого сенату Конституційного Суду України від 25.04.2019 р. №1- рп (ІІ)2019";
- зобов`язати Ізюмське об`єднане управління ПФУ Харківської області провести з 25.04.2019 року перерахунок та виплату державної пенсії по інвалідності, що настала внаслідок захворювання внаслідок Чорнобильської катастрофи обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідно до частини 3 статті 59 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 року № 1-р(11)/2019, справа №3-14/2019(402/19, 1737/19);
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 позовні вимоги задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення від 30 травня 2019 року № 62 Ізюмського об`єднаного управління ПФУ Харківської області "Про відмову в перерахунку пенсії" відносно ОСОБА_1 
Зобов`язано Ізюмське об`єднане управління ПФУ Харківської області провести з 25.04.2019 ОСОБА_1 перерахунок та виплату державної пенсії по інвалідності, що настала внаслідок захворювання внаслідок Чорнобильської катастрофи обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідно до частини 3 статті 59 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 року № 1-р(11)/2019.
Ухвалою від 23.09.2019 замінено боржника у виконавчому листі по справі №520/5662/19, Ізюмське об`єднане управління пенсійного Фонду України в Харківській області, на його правонаступника - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області .
Ухвалою від 06.12.2019 відмовлено у встановлені судового контролю за виконанням рішення суду від 03.07.2019 по справі 520/5662/19.
17.01.2020 позивач звернувся до суду з заявою про роз`яснення рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 у справі 520/5662/19.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.03.2020 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 по справі № 520/5662/19 - відмовлено.
Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи та  порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвали нове, яким  роз`яснити рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 №520/5662/19 про зобов`язання суб`єкта владних повноважень здійснити "перерахунок та виплату державної пенсії по інвалідності, що настала внаслідок захворювання внаслідок Чорнобильської катастрофи, обчисленої виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, відповідно до частини 3 статті 59 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 року № 1-р(11)/2019, з 25.04.2019 за визначеним Законом і Конституційним Судом України розрахунком "виходи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року" у розмірі 20865 грн. (4173 х 5).
Сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце апеляційного розгляду, в судове засідання не з`явились, що є правом сторони і не перешкоджає судовому розгляду.
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, апеляційний суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. ч. 1, 2  ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Вказана стаття передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.
Виходячи з положень  ст. 254 КАС України, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Зі змісту наведеного у ч.1 ст. 254 КАС України  законодавчого припису суд робить висновок, що роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом, та зумовлено нечіткістю судового рішення за змістом, коли таке є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.
Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим норма не містить.
Пунктом 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі» визначено, що в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для таких, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її неможливо виконати, оскільки високою є імовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.
Колегія суддів звертає увагу на те, що дана стаття передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).
Колегія суддів звертає увагу на те, що як вбачається з зазначених у заяві про роз`яснення постанови суду питань, заявник  просить роз`яснити порядок проведення перерахунку його пенсії на підставі рішення суду від 03.07.2019, зокрема, щодо формули, яка має бути застосована відповідачем при виконанні рішення суду.
Як вбачається з матеріалів справи, на момент розгляду справи перерахунок пенсії відповідачем проведений не був, спірні правовідносини стосувалися наявності у позивача права на вказаний перерахунок та дати, з якої позивач має таке право.
Отже, порядок проведення перерахунку не входив до предмету доказування по справі та не досліджувався судом, а між сторонами на час розгляду справи не існувало спірних правовідносин щодо порядку проведення перерахунку пенсії.
Крім того,  ані частина 3 статті 59 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", ані Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2019 року № 1-р(11)/2019, справа №3-14/2019(402/19, 1737/19) не встановлюють порядку проведення перерахунку пенсії.
З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення, при цьому, вірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали із дотриманням норм процесуального права, а тому підстав для її скасування не вбачається.
Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.
Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст. ст. 243, 250,  311, 315,  316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1       - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.03.2020 по справі № 520/5662/19  залишити без змін  . 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Суддя-доповідач 		В.В. Катунов 	
Судді	   	Г.Є. Бершов    І.М. Ральченко