У Х В А Л А 
Іменем України
31 липня 2020 року
м. Київ
справа № 299/3158/19
провадження № 61-10701 ск 20
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Сімоненко В. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Петрова Є. В., 
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ластівка Віталій Іванович на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 19 червня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частку в спільному майні подружжя та визнання права власності на речі придбані за особисті кошти позивача та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою власністю одного з подружжя,-
В С Т А Н О В И В:
У провадженні Виноградівського районного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності на 1/2 частку в спільному майні подружжя та визнання права власності на речі придбані за особисті кошти позивача та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до   ОСОБА_1 про визнання майна особистою власністю одного з подружжя.
ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про призначення судової інженерно-технічної експертизи, проведення якої просить доручити експерту Колчар В.Д.
 На вирішення експерта поставити наступні запитання: яка дійсна ринкова вартість житлового будинку АДРЕСА_1 ? Чи можливо з технічної точки зору поділити в натурі по половині житловий будинок, розташований за адресою АДРЕСА_1 , у відповідності до розміру часток кожного із співвласників, якщо поділ будинку неможливий, тозазначити чому саме? Надати можливі варіанти поділу? Якщо поділ будинку з технічної точки зору можливий з незначним відступом від ідеальних часток, то вказати ці варіанти, розрахунки компенсацій, перерозподіливши частку у власності? Які конкретно роботи потрібно буде виконати по переобладнанню та переплануванню будинку, і які матеріальні витрати на це по кожному з наданих варіантів слід буде затратити? Чи можливо з технічної точки зору встановити порядок користування земельною ділянкою пл. 0,1600 га, розташованої за адресою                        АДРЕСА_1 , по половині? Вказати варіанти порядку користування земельною ділянкою, з врахуванням розташованого на ній житлового будинку, який підлягає поділу в натурі, відповідно до 1/2 часток співвласників.
Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 22 травня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про призначення судової інжерено-технічної експертизи у вказаній справі.
Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ластівка В.І., подав апеляційну скаргу.
Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 19 червня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 повернуто.
Суд апеляційної інстанції виходив з того, що ухвала суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотання про призначення судової експертизи не може бути самостійно оскаржена в апеляційному порядку до ухвалення рішення суду по суті спору. Оскарження такої ухвали в апеляційному порядку можливе разом з рішенням суду, яким спір має бути вирішений по суті.
18 липня 2020 року, засобами поштового зв`язку, до Верховного Суду подана касаційна скарга   ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ластівка Віталій Іванович на ухвалу Закарпатського апеляційного суду                          від 19 червня 2020 року, в якій просить ухвалу апеляційного суду скасувати та розглянути його апеляційну скаргу подану на ухвалу апеляційного суду. 
Касаційна скарга мотивована тим, що судами порушено норми процесуального права, а саме, що повертаючи апеляційну скаргу, тим самим позбавили право на оскарження ухвали про відмову у задоволенні клопотання про призначення судової інжерено-технічної експертизи у вказаній справі, чим порушили права позивач на об`єктивний розгляд справи. 
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.
Відповідно до пунктів 2, 3 частини 1 статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку; ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 2 ст. 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених ст. 353 цього Кодексу.
У статті 353 ЦПК України наведено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.
Згідно з ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.
Ухвала про відмову у призначенні експертизи не входить до переліку ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.
Відтак, апеляційний суд повертаючи апеляційну скаргу з підстав п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, прийшов до обґрунтованого висновку про те, що ухвала суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотання про призначення судової експертизи не може бути самостійно оскаржена в апеляційному порядку до ухвалення рішення суду по суті спору. Оскарження такої ухвали в апеляційному порядку можливе разом з рішенням суду, яким спір має бути вирішений по суті.
Правові висновки щодо порядку оскарження окремо від рішення суду ухвал суду першої інстанції висловлено Великою Палатою Верховного Суду в ухвалах               від 13 червня 2018 року у справі № 522/14750/16-ц                                          (провадження  № 14-205цс18), від 13 червня 2018 року у справі № 761/6099/15-ц                  (провадження № 14-184цс18), від 04 липня 2018 року у справі № 623/3792/15-ц                    (провадження № 14-259цс18), у постанові від 13 березня 2019 року у справі                  № 522/18296/14-ц (провадження № 14-62цс19), в постанові від 11 листопада 2019 року у справі № 754/7038/17 (провадження №61- 40444св18).
За змістом частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Відтак, касаційна скарга є необґрунтованою, правильне застосовування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, а наведені в них доводи не дають підстав для висновків щодо їх незаконності та неправильності.
Керуючись частинами четвертою та п`ятою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
У Х В А Л И В:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ластівка Віталій Іванович на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 19 червня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частку в спільному майні подружжя та визнання права власності на речі придбані за особисті кошти позивача та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою власністю одного з подружжя відмовити.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявниці. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                      В. М. Сімоненко
                                                                                                    С. Ю. Мартєв
                                                                                                    Є. В. Петров