Постанова  
Іменем України
30 вересня 2020 року 
м. Київ
справа № 686/8041/19
провадження № 61-2563св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є.,
суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,  
 
учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 ,
відповідачі: Держава Україна в особі Хмельницького апеляційного суду, Головне управління державної казначейської служби України в Хмельницькій області,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 жовтня 2019 року у складі судді Приступа Д. І., ухвалу Вінницького апеляційного суду від 28 січня 2020 року у складі колегії суддів: Ковальчука О. В.,                              Сала Т. Б., Якименко М. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року                   № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
 
Частиною другою розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
За таких обставин розгляд касаційної скарги ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 жовтня 2019 року, ухвалу Вінницького апеляційного суду від 28 січня 2020 року здійснюється Верховним Судом в порядку та  за правилами ЦПК України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла  до                    08 лютого 2020 року.
Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Держави Україна в особі Хмельницького апеляційного суду, Головного управління державної казначейської служби України в Хмельницькій області про відшкодування моральної та матеріальної шкоди.
Позовна заява мотивована тим, що суддя Хмельницького апеляційного суду 13 березня 2019 року постановив незаконну ухвалу у справі № 686/501/18 про залишення скарги на ухвалу слідчого судді без руху з наданням семиденного строку для усунення недоліків, чим завдав позивачу майнової та моральної шкоди, яка має бути відшкодована відповідно до статті 56 Конституції України.
На підставі викладеного ОСОБА_1 просив стягнути з Державного бюджету України один мільярд гривень моральної шкоди та двадцять тисяч десять гривень майнової шкоди.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області                           від 11 жовтня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.
 
Рішення суду першої інстанції мотивовано недоведеністю завдання позивачу шкоди.
Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції
Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 28 січня 2020 року рішення суду першої інстанції скасовано, провадження у справі закрито.
Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що оскільки ОСОБА_1 фактично оскаржує дії судді Хмельницького апеляційного суду                                Матущака М. С. щодо здійснення ним правосуддя в кримінальному провадженні, а його доводи зводяться до незгоди з судовим рішенням апеляційного суду, тому провадження у справі необхідно закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У касаційній скарзі, поданій 03 лютого 2020 року до Верховного Суду,                                  ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення місцевого і апеляційного судів та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позов.
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції не мав права закрити провадження у справі, а зобов`язаний був розглянути і вирішити судовий спір по суті, оскільки позови такого характеру розглядаються в порядку цивільного судочинства. 
Доводи інших учасників справи
У відзиві на касаційну скаргу Хмельницький апеляційний суд зазначає, що рішення суду і відповідно дії або бездіяльність суддів у питаннях здійснення правосуддя, пов`язаних із підготовкою, розглядом справ у судових інстанціях, можуть оскаржуватися у порядку, передбаченому процесуальним законодавством, а не шляхом оскарження їх дій (чи відшкодування моральної чи матеріальної шкоди одночасно з оскарженням таких дій) до іншого суду, оскільки це порушуватиме принцип незалежності судів і заборону втручання у вирішення справи належним судом. Просить оскаржувану ухвалу апеляційного суду залишити без змін, касаційну скаргу без задоволення.
 
Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили.
Рух справи у суді касаційної інстанції
Згідно зі статтею 388 ЦПК України (тут і далі в редакції, що діяла на час подання касаційної скарги, що розглядається) судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд. 
Ухвалою Верховного Суду від 06 лютого 2020 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою в указаній справі та витребувано матеріали цивільної справи.
 
24 лютого 2020 року вказана справа передана на розгляд до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 17 вересня 2020 року справу призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
Суд встановив, що ухвалою судді Хмельницького апеляційного суду від 13 березня 2019 року у справі № 686/501/18 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 31 січня 2018 року залишено без руху, надано йому семиденний строк з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.
Роз`яснено ОСОБА_1 , що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, його апеляційна скарга буде йому повернута.
Ухвалою судді Хмельницького апеляційного суду 25 березня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 31 січня 2018 року повернуто апелянту.
Постановою Верховного Судуу складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 03 грудня 2019 року ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 25 березня 2019 року про повернення                 ОСОБА_1 апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 січня 2018 року скасовано, призначено новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення апеляційного суду не відповідає.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Позивач у справі, що розглядається, вважає відповідачем за його вимогою про відшкодування шкоди, завданої, на його думку, Хмельницьким апеляційним судом, державу Україна.
У відповідності до приписів частини другої статті 48 ЦПК України держава Україна може бути як позивачем, так і відповідачем у цивільній справі.
За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово доходила висновку, що позовні вимоги про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними діями чи бездіяльністю суду, можуть бути предметом розгляду у випадках, передбачених статтею 1176 ЦК України (див. пункт 68 постанови від 21 листопада 2018 року у справі № 757/43355/16-ц, пункт 34 постанови від 18 грудня 2019 року у справі № 688/2479/16-ц).
Вказана стаття регламентує відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.
Шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом (частини перша та друга статті 1176 ЦК України).
За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України в інших випадках заподіяння шкоди органами, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудового розслідування, прокуратури і суду слід застосовувати частину шосту статті 1176 ЦК України, згідно з якою така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто, виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 ЦК України) 
Законність ухвали судді Хмельницького апеляційного суду від 13 березня 2019 року у справі № 686/501/18, якою апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 31 січня 2018 року залишено без руху, не є об`єктом перевірки у цивільній справі, що розглядається. Законність цієї ухвали вже перевіривВерховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду, який, встановивши, що нормами КПК України не передбачено можливості залишення без руху апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, своєю постановою від 03 грудня 2019 року ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 25 березня 2019 року про повернення ОСОБА_1 апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 січня 2018 року скасував, призначивши новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
При таких обставинах, у справі, що розглядається, суди мають встановити наявність або відсутність визначених статтею 1176 ЦК України та Законом України № 266/94-вр підстав для відшкодування позивачеві з боку держави Україна шкоди.
При цьому слід ураховувати, що держава Україна зазначена ОСОБА_1 в якості єдиного відповідача у справі.
З огляду на вказане Верховний Суд не погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про те, що, заявивши до держави Україна вимогу про відшкодування шкоди, позивач оскаржив процесуальні дії судді або суду під час здійснення правосуддя. Тому необґрунтованими є висновки суду апеляційної інстанції про те, що заявлені до держави Україна вимоги позивача про відшкодування збитків і моральної шкоди, не можна розглядати за правилами цивільного судочинства.
 
При цьому касаційний суд зауважує, що при перегляді цієї справи Верховний Суд приймає до уваги правові висновки, викладені у підрозділі 1.2 розділу «Позиція Верховного Суду» постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 688/2479/16-ц.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі (частина шоста статті 411 ЦПК України).
 
Верховний Суд вважає, що, закривши провадження у справі, апеляційний суд допустив порушення норм процесуального права. Тому постанову Вінницького апеляційного суду від 28 січня 2020 року слід скасувати, а справу передати до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Керуючись статтями 400, 409, 411 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити частково.
Ухвалу Вінницького апеляційного суду від 28 січня 2020 року скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                    М. Є. Червинська
Судді                                                                                                 С. Ю. Бурлаков
А. Ю. Зайцев 
Є. В. Коротенко 
В. М. Коротун