Ухвала
 
19 серпня 2020 року
м. Київ
 
справа № 288/1856/18
 
провадження №61-3987св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Воробйової І. А.,                  Черняк Ю. В.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за касаційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 27 вересня 2019 року у складі судді Рудника М. І.               та постанову Житомирського апеляційного суду від 22 січня 2020 року                          у складі колегії суддів: Галацевич О. М., Борисюка Р. М., Григорусь Н. Й.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлого                ІНФОРМАЦІЯ_1 .
 
Ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області                            від 03 квітня 2019 року Корнинську селищну раду Попільнянського району Житомирської області, як неналежного відповідача, замінено на належних відповідачів: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є спадкоємцями за законом та прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 .
 
Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області                              від 27 вересня 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволено. 
Визначено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
 
Постановою Житомирського апеляційного суду від 22 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , залишено без задоволення,                   а рішення Попільнянського районного суду Житомирської області                        від 27 вересня 2019 року без змін.
 
У касаційній скарзі ОСОБА_3 , посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.
 
Підставою касаційного оскарження вказаних судових рішень заявник вказує порушення судами норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки суди попередніх інстанцій належним чином не дослідили зібрані у справі докази. Крім того зазначає про те, що районний суд, розподіляючи судові витрати у справі, не взяв до уваги той факт, що він є інвалідом другої групи, тому звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 статті 5 Закону України «Про судовий збір» (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
 
Ураховуючи, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою                статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини призначити до розгляду в складі колегії                     з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному                   веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                          Р. А. Лідовець
 
І. А. Воробйова
 
Ю. В. Черняк