УХВАЛА

29 липня 2020 року 
Київ
справа №509/1708/20
адміністративне провадження №Зі/9901/123/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Шевцової Н.В., розглянув у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у розгляді справи №509/1708/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Овідіопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області в особі інспектора сектору реагування патрульної поліції Овідіопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції Швеця Артема Сергійовича, про скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Верховного Суду перебуває касаційна скарга ОСОБА_1 (провадження №К/9901/14540/20) на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2020 року у справі №509/1708/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Овідіопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області в особі інспектора сектору реагування патрульної поліції Овідіопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції Швеця Артема Сергійовича, про скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії.
27 липня 2020 року на адресу Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Губської О.А., Білак М.В., Калашнікової О.В. у справі №509/1708/20.
В обґрунтування заяви позивач зазначає, що справа розподілена на неналежний склад колегії суддів, які підлягали самовідводу з підстав їх упередженості до фактичного отримання справи. Крім цього, заявник вказує, що колегія суддів вдалась до маніпулятивних тактик, несумісних з вимогами статті 129 Конституції України, зокрема пунктів 1 та 8 частини другої, частини першої, щодо здійснення правосуддя незалежними суддями, що керуються принципом верховенства права, забезпечення рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, та окремо забезпечення права на касаційний перегляд справи і пункту 3, що відносить змагальність сторін, зокрема, до основних засад судочинства.
28 липня 2020 року ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Губської О.А., Білак М.В., Калашнікової О.В. у справі №509/1708/20 визнано необґрунтованою. Заяву передано на автоматизований розподіл для визначення судді у встановленому КАС України порядку для вирішення питання про відвід судді.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28     липня 2020 року заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у розгляді справи №509/1708/20 зареєстровано за № Зі/9901/123/20 та передано для вирішення судді Шевцовій Н.В.
Відповідно до частини восьмої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.
Заяву про відвід колегії суддів Губської О.А., Білак М.В., Калашнікової О.В. мотивовано тим, що справа розподілена на неналежний склад колегії суддів, які підлягали самовідводу з підстав їх упередженості до фактичного отримання справи.
Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.
Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.
Згідно з частиною четвертою статті 36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Заява про відвід колегії суддів містить посилання на незгоду з ухвалами Верховного Суду від 25 червня 2020 року про повернення касаційної скарги (К/9901/14480/20), прийнятою одноособово суддею Губською О.А., та від 25 червня 2020 року про залишення касаційної скарги без руху (К/9901/14540/20), ухваленою колегією суддів Губською О.А., Білак М.В., Калашніковою О.В.
Суд вважає, що мотиви заявника фактично свідчать про його незгоду з рішеннями судді під час вирішення процесуальних питань у справі, що за правилами статей 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України не може бути підставою для відводу, та не свідчать про неупередженість суддів. Таким чином, наведені позивачем доводи ґрунтуються на припущеннях та не підтверджені належними та допустимими доказами, тому не є підставами для відводу суддів.
Позивач також зазначає, що колегія суддів вдалась до маніпулятивних тактик, несумісних з вимогами статті 129 Конституції України, зокрема пунктів 1 та 8 частини другої, частини першої, щодо здійснення правосуддя незалежними суддями, що керуються принципом верховенства права, забезпечення рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, та окремо забезпечення права на касаційний перегляд справи і пункту 3, що відносить змагальність сторін, зокрема до основних засад судочинства.
Разом з тим, надаючи оцінку об`єктивності та неупередженості судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.
Перед розглядом справи суддя повинен утриматись від будь-яких коментарів, які можуть вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.
При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою але не вирішальною.
Верховний Суд зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.
Наведені позивачем доводи, за яких, на його думку, є сумнів у неупередженості або об`єктивності колегії суддів мають суб`єктивний характер, оскільки жодного прикладу вчинення колегією суддів у складі Губської О.А., Білак М.В., Калашнікової О.В. дій, які б свідчили про їх упередженість чи ставить під сумнів безсторонність суддів не наведено.
Отже, посилання ОСОБА_1 на упередженість та необ`єктивність колегії суддів Губської О.А., Білак М.В., Калашнікової О.В. не наведено жодних обставин вчинення суддями дій, які б свідчили про їх упередженість чи ставили під сумнів їх безсторонність, а твердження позивача ґрунтуються на оціночних критеріях, що свідчить про необґрунтованість заяви і не дає підстав для висновку про існування причинно-наслідкового зв`язку між результатами автоматизованого розподілу та професійною діяльністю суддів.
Суд звертає увагу на відсутність інших підстав, передбачених статтями 36, 37 КАС України, які б унеможливлювали участь колегії суддів Губської О.А., Білак М.В., Калашнікової О.В. у розгляді справи і викликали необхідність їх відводу.
З урахуванням зазначеного, обґрунтовані підстави для задоволення заяви про відвід відсутні.
Керуючись статтями 36, 40 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у розгляді справи №509/1708/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Овідіопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області в особі інспектора сектору реагування патрульної поліції Овідіопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції Швеця Артема Сергійовича, про скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії- відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                    Н.В.  Шевцова