Постанова   
Іменем України
 
19 серпня 2020 року
м. Київ
 
справа № 337/2328/18
провадження № 61-19338св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Крата В. І., 
суддів: Дундар І. О., Журавель В. І., Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Русинчука М. М.,
 
учасники справи:
позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «МАКСАН-ТРАНС»,
відповідачі: Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», ОСОБА_1 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Хортицького районного суду 
м. Запоріжжя від 26 березня 2019 року у складі судді Кучерук І. Г. та постанову Запорізького апеляційного суду від 23 вересня 2019 року в складі колегії суддів: Крилової О. В., Бєлки В. Ю., Онищенко Е. А.
 
ОПИСОВА ЧАСТИНА 
Короткий зміст позовних вимог
У березні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «МАКСАН-ТРАНС» (далі -ТОВ «МАКСАН-ТРАНС») звернулося до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» (далі - ПАТ КБ «ПриватБанк»), ОСОБА_1 про визнання недійсним договору застави транспортного засобу та припинення обтяження на рухоме майно.
Позовна заява мотивована тим, що 22 грудня 2008 року між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПриватБанк» укладено договір застави автотранспорту № 06/мк-2, за умовами якого ОСОБА_1 передав в заставу банку сідловий тягач DAF 95 XF, 1999 року випуску, шасі НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 , який вибув з володіння ТОВ «МАКСАН-ТРАНС» внаслідок злочину і на момент укладання оспорюваного договору застави не був власністю ОСОБА_1 , 
а належав на праві власності ТОВ «МАКСАН-ТРАНС», який згоду на заставу такого майна не надавав.
Посилаючись на вказані обставини просило суд визнати недійсним договір застави автотранспорту від 22 грудня 2008 року № 06/мк-2, який укладений між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «Приватбанк», та зняти обтяження з забороною відчуження спірного транспортного засобу шляхом скасування запису про обтяження у вигляді застави з забороною відчуження.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 26 березня 2019 року позов задоволено.
Визнано недійсним договір застави автотранспорту від 22 грудня 2008 року №06/мк-2 укладений між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПриватБанк».
Знято обтяження з забороною відчуження з транспортного засобу: сідловий тягач DAF 95 XF, 1999 року випуску, шасі НОМЕР_1 , реєстраційний 
№ НОМЕР_3 ( НОМЕР_2 ) у кількості 1 (одна) штука шляхом скасування запису № 8344127 про обтяження у вигляді застави рухомого майна з забороною відчуження.
Суд виходив з того, що у заставу спірне майно передавалося особою, яка не мала на це права, тому зареєстроване обтяження з забороною відчуження спірного майна порушує права ТОВ «МАКСАН-ТРАНС» на належний йому транспортний засіб.
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції
Ухвалою апеляційного Київського апеляційного суду від 27 травня 2019 року призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Постановою Запорізького апеляційного суду від 23 вересня 2019 року рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 26 березня 2019 року залишене без змін.
Суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції та зазначив, що оскільки при вчиненні оспорюваного правочину не було дотримано вимог закону, так як в заставу було передано транспортний засіб, який на момент укладення договору не належав заставодавцю, тому відповідно до статей 203, 215 ЦК України наявні підстави для визнання оспорюваного договору застави недійсним.
Аргументи учасників справи
У жовтні 2019 року ПАТ КБ «ПриватБанк» подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржені судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції помилково розглянув справу в порядку письмового провадження без виклику сторін відповідно до частини першої статті 368 та частини першої статті 369 ЦПК України. Також, на момент укладення спірного правочину, транспортний засіб належав ОСОБА_1 . Крім того, суди безпідставно залишили без задоволення заяву ПАТ КБ «ПриватБанк» про застосування позовної давності.
Відзив на касаційну скаргу до суду касаційної інстанції не надходив.
Рух справи
УхвалоюВерховного Суду від 17 лютого 2020 року відкрито касаційне провадження в цій справі.
Відповідно до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», який набрав чинності 08 лютого 2020 року, касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
Ухвалою Верховного Суду від 10 серпня 2020 року заяву представника 
ТОВ «МАКСАН-ТРАНС» - Невмержицького О. М. про закриття провадження
у справі повернуто.
Ухвалою Верховного Суду від 10 серпня 2020 року справу призначено до судового розгляду.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Позиція Верховного Суду
Касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
У частині третій статті 368 ЦПК України передбачено, що розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Ухвалою апеляційного Київського апеляційного суду від 27 травня 2019 року призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі 
і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 лютого 2020 року в справі № 753/17720/18 (провадження № 61-17201св19) зроблено висновок, що «приписи частини першої статті 369 ЦПК України щодо письмового провадження за наявними у справі матеріалами можуть бути застосовані судами апеляційної інстанції лише 
у випадку, якщо позивачем заявлені виключно вимоги майнового характеру 
і розмір ціни позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Якщо ж у справі наявні вимоги немайнового характеру, то розгляд такої справи у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи».
У справі, що переглядається, ТОВ «МАКСАН-ТРАНС» заявлено, зокрема, немайнову вимогу про визнання недійсним договору застави транспортного засобу.
Отже, є помилковим висновок апеляційного суду про можливість розгляду цієї справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін, оскільки розгляд цієї справи судом апеляційної інстанції мав відбуватися 
з повідомленням учасників справи.
Під час розгляду цієї справи в суді касаційної інстанції 31 жовтня 2019 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про державну реєстрацію припинення юридичної особі - ТОВ «МАКСАН-ТРАНС», в якому відсутні відомості про правонаступників.
Згідно з частинами першою, третьою статті 414 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в касаційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 
255 та 257 цього Кодексу. Якщо суд першої або апеляційної інстанції ухвалив законне і обґрунтоване рішення, смерть фізичної особи чи припинення юридичної особи - сторони в спірних правовідносинах, що не допускають правонаступництва, після ухвалення рішення не може бути підставою для застосування положення частини першої цієї статті.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі 
№ 264/5957/17 (провадження № 14-37цс20) зазначено, що «відомості з ЄДР можуть підтверджувати факт правонаступництва юридичної особи у випадку її припинення шляхом реорганізації. Проте у випадках заміни сторони 
у зобов`язанні такі відомості не підтверджують правонаступництво прав та обов`язків юридичної особи, яку замінили. […] суд ухвалою закриває провадження у справі, якщо шляхом реорганізації чи ліквідації припинено юридичну особу, яка була однією зі сторін у справі (крім суб`єкта владних повноважень в адміністративному судочинстві), коли спірні правовідносини не допускають правонаступництва відповідних прав та обов`язків такої юридичної особи, зокрема не допускають заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні. Не є підставою для закриття провадження у справі повністю або частково інформація про припинення шляхом ліквідації юридичної особи-сторони у справі (інформація про відсутність універсального правонаступництва юридичної особи), якщо спірні правовідносини допускають сингулярне правонаступництво прав та обов`язків цієї особи, і до такого припинення відбулася заміна відповідної юридичної особи як сторони у зобов`язанні, якого стосується спір. 
[…] рішення суду першої або апеляційної інстанції не можна скасувати 
в касаційному порядку повністю або частково із закриттям провадження 
у справі, зокрема через припинення шляхом реорганізації чи ліквідації після ухвалення такого рішення юридичної особи, яка була однією зі сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва відповідних прав та обов`язків такої юридичної особи, а рішення суду першої або апеляційної інстанції є законним і обґрунтованим».
При новому розгляді справи апеляційному суду необхідно з?ясувати наявність або відсутність правонаступника позивача у спірних правовідносинах.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржена постанова апеляційного суду постановлена без додержання норм процесуального права. У зв`язку з наведеним колегія суддів Верховного Суду вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити частково, постанову апеляційного суду скасувати і передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 400, 411, 416 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 
07 лютого 2020 року), Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити частково.
Постанову Запорізького апеляційного суду від 23 вересня 2019 року скасувати.
Справу № 337/2328/18 передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції постанова Запорізького апеляційного суду від 23 вересня 2019 року втрачає законну силу. 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                   В. І. Крат
 
Судді:                                                                             І. О. Дундар
 
В. І. Журавель 
 
Є. В. Краснощоков
 
М. М. Русинчук