ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/6691/19                                                    Суддя (судді) першої інстанції: Погрібніченко І.М.
                                                                                                    Суддя-доповідач: Губська Л.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
Головуючого судді:                                                  Губської Л.В., 
суддів:                                                                      Епель О.В., Оксененка О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України  про скасування постанови № 54/19/10/26-15/0404/02/2 від 04.04.2019,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» звернулось до суду з даним позовом, в якому просило скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 54/19/10/26-15/0404/02/2 від 04.04.2019, якою накладено штраф у розмірі 57  630, 00 грн.
В обґрунтування позовних вимог посилається на ч. 4 п. 8 Порядку накладення штрафів за порушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якого, провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не може бути розпочате, а розпочате провадження підлягає закриттю в разі наявності за тим самим фактом вчиненого правопорушення щодо суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення штрафу або нескасованої постанови про закриття справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Вказує, що за виявлене правопорушення відносно позивача вже складалась постанова № 24/19/10/26-24/1902/02/2 від 19.02.2019.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено, при цьому суд першої інстанції виходив з правомірності дій відповідача щодо винесення спірної постанови, оскільки матеріалами справи спростовуються доводи позивача щодо повторного притягнення його оскаржуваною постановою до відповідальності за невиконання припису.
Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити.
Свої доводи обґрунтовує хибністю висновків акту перевірки щодо виявлених порушень законодавства у сфері містобудівного законодавства з боку позивача. Апелянт наголошує, що з приводу кожного інкремінуємого правопорушення ним надавались відповідні пояснення, які залишились поза увагою як контролюючого органу, так і суду. Також апелянт посилається на наявність сертифікату ДАБІ серії ІУ № 163192962297, яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації. Таким чином, на переконання позивача, відповідачем підтверджено хибність власних висновків, відображених у акті перевірки, наслідком чого є скасування спірної постанови.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, в період з 12.03.2019 по 22.03.2019 посадовою особою відповідача було проведено позапланову перевірку ТОВ «Еліт Груп Проджект» з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва: «Реставрація з пристосування пам`ятки архітектури 1818 року-будинку А. Меленського та реконструкція нежитлової будівлі під офісно-готельний комплекс в складі садиби № 11/13 А на вул. Костянтинівській/Хорива у Подільському районі міста Києва», результати якої оформлені актом від 22 березня 2019 року.
Як вказано в акті перевірки, проектною організацією ТОВ «Еліт Груп Проджект» не надано інформації щодо виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.02.2019. 
Проектна документація розроблена з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та відхилення від вихідних даних, а саме:
- не виконано абз. 8 п. 5 містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки від 26.07.2012 № 9689/0/18-1/009 (далі - МУО), а саме: вимогою передбачено визначити остаточну поверховість та техніко-економічні показники об`єкта за висновками історико-містобудівного обгрунтування. Проектною організацією ТОВ «Еліт Груп Проджект» листом від 20.09.2018 №311 надано копію історико-містобудівного обґрунтування, розробленого Українським державним науково-дослідним та проектним інститутом «Укрндіпроектреставрація» погодженого від 22.03.2007 та повторно погодженого від 23.05.2013, у висновках якого зазначено, що враховуючи значний ступінь збереженості історичної забудови досліджуваної території висоту споруд визначених для реконструкції слід обмежити чотирма поверхами, проте фактично запроектовано та побудовано 5 поверхів (на 5 поверсі запроектовано топкову, санвузол, допоміжне приміщення тамбур та терасу);
- не виконано абз. 1 п. 9 МУО, а саме: планом благоустрою не передбачено влаштування газонів;
- розроблена проектною організацією ТОВ «Еліт Груп Проджект» проектна документація стадії Р від 2013 року, не відповідає затвердженим проектним рішенням стадії Проект (П) від 2012 року, а саме: на першому поверсі по стіні в осях Г/5-6 замість двох дверних прорізів влаштовано один, в осях В/5-6 влаштовано дверний проріз поруч із стіною по осі 6, який відсутній у проекті, по стіні в осях 5/Г- Д відсутній дверний проріз до сходової клітини, по стіні в осях 5/Б-В влаштований дверний проріз, який відсутній у проекті, по зовнішній стіні в осях Д/4-5 відсутній віконний отвір; на другому поверсі по зовнішній стіні в осях Д/4-5 замість одного віконного отвору влаштовано два, по стіні в осях Г/2/1-2/2 поруч із стіною по осі 2 влаштовано дверний проріз, який відсутній у проекті, по стіні в осях Б/1-2 влаштовано дверний проріз, який відсутній у проекті; на третьому поверсі у зовнішній стіні в осях б/В-Г влаштовано віконний отвір, який відсутній у проекті, по стінах в осях 4/Г-Д та 5/Г-Д влаштовано дверні прорізи до сходової клітини, які відсутні у проекті, по зовнішній стіні в осях 4/А-Б влаштовано 2 віконні отвори, які відсутні у проекті; на четвертому поверсі по зовнішній стіні в осях Д/4-5 замість одного віконного отвору влаштовано два, по стінах в осях 4/Г-Д та 5/Г-Д влаштовано дверні прорізи до сходової клітини, які відсутні у проекті; на п`ятому поверсі відсутнє приміщення тамбуру до дахової котельні в осях 2/2-3/Г-Д, у зв`язку з чим зовнішню західну стіну котельні перемішено з осі 3 на вісь 2/2, змінено конфігурацію приміщень сходової клітини та допоміжного приміщення, оскільки зовнішню стіну в осях Г/4-6 перемішено на вісь В, та до цієї стіни подовжено стіни по осях 4, 5 та 6, по зовнішній стіні в осях 4/Г-Д влаштовано дверний проріз, по внутрішній стіні по осі 5/Г-Д влаштовано дверний проріз, який відсутній у проекті. Конфігурація та кількість приміщень на кожному поверсі відрізняється від запроектованих у стадії «П». Також у робочій документації на планах кожного поверху у експлікаціях зазначена загальна площа поверхів, як сума приміщень на поверсі, проте відповідно до п. Б.1 додатку Б ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», загальна площа громадського будинку визначається як сума площ усіх поверхів (включаючи технічні, мансардний, цокольний та підвальні), а площу поверхів будинків слід вимірювати в межах внутрішніх поверхонь зовнішніх стін. У зв`язку із зазначеним, загальна площа будинку згідно ТЕП становить 2363,7 кв.м., а фактична площа згідно обмірів становить 2097,4 кв.м.
22 березня 2019 року стосовно ТОВ «Еліт Груп Проджект» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та листом від 25 березня 2019 року № 10/26-30/2503/02/2 повідомлено про дату та час розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
09 квітня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельнго контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної  архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено постанову № 54/19/10/26-15/0404/02/2, якою до ТОВ «Еліт Груп Проджект»  за порушення пп. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41  Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» на підставі абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 із застосуванням ч. 9 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» застосовано штраф у розмірі 57 630, 00 грн.
Не погоджуючись із прийнятою постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень довів суду, що діяв правомірно, з чим погоджується і колегія суддів з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-XІV (далі - Закон № 687-XІV) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль-сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;
4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;
6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;
7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;
8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;
9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;
10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;
11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.
Проведення архітектурно-будівельного контролю врегульовано Порядком  здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), відповідно до п. 7 якого позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю.
За встановленими матеріалами справи, оскаржувана постанова відповідачем прийнята за результатами перевірки виконання позивачем припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.02.2019.
Так, судом установлено, що згідно вказаного припису від ТОВ «Еліт Груп Проджект» вимагалось у строк до 08.03.2019 усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, виявлені посадовою особою Департаменту Державної  архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві за результатами проведеної позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва: «Реставрація з пристосування пам`ятки архітектури 1818 року-будинку А. Меленського та реконструкція нежитлової будівлі під офісно-готельний комплекс в складі садиби № 11/13 А на вул. Костянтинівській/Хорива у Подільському районі міста Києва».
Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Крім того, пунктом 20 Порядку № 553 передбачено, що протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Позивач не висуває заперечень щодо дотримання відповідачем порядку проведення позапланової перевірки, складення оскаржуваного припису та розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Слід зауважити, що в межах розгляду адміністративної справи № 826/15309/18 встановлено правомірність виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зазначених в акті перевірки від 15 серпня 2018 року, на підставі якого складено припис від 15 серпня 2018 року про усунення Товариством з обмеженою відповідальністю «Київ Інвест-Буд», яке було підрядником об`єкта будівництва «Реставрація з пристосуванням пам`ятки архітектури 1818 року будинку А . Меленського та реконструкція нежитлової будівлі під офісно-готельний комплекс в складі садиби №11/13А на вулиці Костянтинівській/Хорива у Подільському районі міста Києва».
Виявлені під час цієї перевірки порушення є аналогічними тим, що виявлені під час проведення перевірки позивача 22.03.2019, на підставі яких і прийнято постанову № 54/19/10/26-15/0404/02/2 від 04.04.2019.
За приписами ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Таким чином, враховуючи факт невиконання вимог припису про усунення порушень  законодавства у сфері містобудівної діяльності, що встановлено перевіркою, призначеною відповідно до наказу № 100 від 11.03.2019, суд першої інстанції мотивовано вказав на правомірність накладення на позивача стягнення за невиконання припису від 08.02.2019.
Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР).
За приписами ст. 1 Закону № 208/94-ВР, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності кожен із суб`єктів містобудування несе конкретно за вчинене ним правопорушення, класифікація яких наведена у статті 2 Закону № 208/94-ВР.
Так відповідно до абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2. Закону № 208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді  штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо:  усунення  порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності,  будівельних  норм,  стандартів  і  правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року (далі - Порядок № 244).
За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної (пп. 1 п 22 Порядку № 244).
Судом першої інстанції правомірно відхилено посилання позивача на отримання сертифікату ДАБІ України серії ІУ № 163192962297 від 23.10.2019, яким засвідчено відповідність закінченого об`єкта будівництва - «Реставрація з пристосування пам`ятки архітектури 1818 року-будинку А. Меленського та реконструкція нежитлової будівлі під офісно-готельний комплекс в складі садиби № 11/13А на вул. Костянтинівській/Хорива у Подільському районі міста Києва» проектній документації та підтверджено готовність до експлуатації, оскільки зазначений сертифікат було видано значно пізніше, ніж прийнято припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у місті Києві про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.02.2019. Відтак, вказані посилання жодним чином не свідчать про протиправність припису, на підставі якого прийнято спірну постанову, або безпідставність викладених у цьому приписі вимог станом на 08 лютого 2019 року.
З цих же підстав не підлягає задоволенню і клопотання апелянта про зупинення провадження у справі до перегляду Верховним Судом судових рішень у справі № 826/13220/18, на підставі яких й було видано ДАБІ України сертифікат серії ІУ № 163192962297 від 23.10.2019.
Доводи апелянта щодо накладення на нього подвійного стягнення за одне і те ж саме правопорушення є незмістовними, оскільки постанова від 19 лютого 2019 року №24/19/10/26-24/1902/02/2 прийнята у зв`язку з невиконанням ним вимог припису від 10.12.2018, в той час, як в межах даної справи, притягненню до відповідальності слугувало невиконання позивачем вимог припису від 08.02.2019.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, відсутні підстави для задоволення позовних вимог.
Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.
Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» про зупинення провадження у справі - відмовити.
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2020 року - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя                                                                      Л.В. Губська

Судді                                                                                          О.В. Епель

                                                                                                    О.М. Оксененко