УХВАЛА

16 липня 2020 року 
Київ
справа №826/20971/14
адміністративне провадження № № К/9901/35048/18, К/9901/35050/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Желєзного І.В.,
суддів: Шарапи В.М.,  Чиркіна С.М., 
розглянув заяви про самовідвід суддів у справі за касаційними скаргами Служби безпеки України та Міністерства економічного розвитку і торгівлі України на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.02.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 24.05.2017 року у справі №826/20971/14 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Авіаремонтне підприємство «УРАРП» до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Служби безпеки України про визнання дій протиправними та скасування подання і наказу
УСТАНОВИВ:
09.06.2017 та 16.06.2017 до Вищого адміністративного суду України надійшли касаційні скарги Міністерства економічного розвитку і торгівлі України та Служби безпеки України відповідно на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.02.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 24.05.2017 року у справі № 826/20971/14.
Ухвалами Вищого адміністративного суду України від 12.06.2017 та від 19.06.2017 відповідно відкрито касаційні провадження у справі.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між       суддями та протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 18.06.2019 справу передано для розгляду колегії суддів у складі: судді-доповідача Желєзного І.В., суддів Чиркіна С.М., Шарапи В.М.
16.07.2020 судді Желєзний І.В., Чиркін С.М. та Шарапа В.М. заявили самовідводи від участі у розгляді справи за цією касаційною скаргою у зв`язку з порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи, встановленого статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), а саме: такий здійснено без врахування       спеціалізації. 
За змістом частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється (...) з урахуванням спеціалізації.
Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 06.12.2017 № 5 було утворено судові палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, визначено спеціалізації суддів і судових палат, їх кількісний склад.
Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 20.05.2019 № 14, яким затверджено персональний склад судових палат, визначено, що судді Желєзний І.В.,  Чиркін С.М. та Шарапа В.М. увійшли до складу Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду із позовом, в якому просив: визнати протиправним подання Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України від 21.10.2014 №2/3/2-12384 "Щодо порушення чинного законодавства України під час здійснення зовнішньоекономічної діяльності" та скасування наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 27.11.2014 №1395 "Про застосування спеціальної санкції - індивідуального режиму ліцензування зовнішньоекономічної діяльності - до суб`єкта зовнішньої діяльності України».
Наказом Державної судової адміністрації України від 21.12.2018 № 622 затверджено Загальний класифікатор спеціалізацій суддів та категорій справ (далі також - Класифікатор № 622).
Також рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 19.07.2019 № 22 затверджені Роз`яснення щодо віднесення адміністративних справ до категорій справ відповідно до Загального класифікатора спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 21.12.2018 № 622, пункт 14 Розділу І «Загальні розяснення» яких передбачає, що у разі поєднання в одній справі декількох спорів, які потрібно відносити до різних загальних категорій, то для цілей судової статистики таку справу потрібно відносити до загальної категорії, що охоплює той зі спорів, який є основним щодо решти заявлених до суду спорів. Зокрема, основним буде спір з приводу рішення (дії), яке передувало в часі та на основі якого були прийняті (вчинені) інші рішення (дії), що оскаржуються.
Враховуючи те, що спір про визнання протиправним подання Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України від 21.10.2014 №2/3/2-12384 "Щодо порушення чинного законодавства України під час здійснення зовнішньоекономічної діяльності" є основним та, як встановлено судами в оскаржуваних судових рішеннях, на основі зазначеного подання у подальшому прийнято наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 27.11.2014 №1395 "Про застосування спеціальної санкції - індивідуального режиму ліцензування зовнішньоекономічної діяльності - до суб`єкта зовнішньої діяльності України», на переконання колегії суддів вказана справа згідно із Класифікатором № 622 повинна бути віднесена до категорії 113000000: справи щодо забезпечення громадського порядку та безпеки, національної безпеки та оборони України.
Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 14.01.2019 № 1 визначено спеціалізацію суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді та судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду згідно з Класифікатором № 622. 
Згідно з вказаним рішенням судді Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян спеціалізуються на розгляді категорії справ, зокрема, щодо забезпечення громадського порядку та безпеки, національної безпеки та оборони України (коди 113000000- 113070200 Класифікатора).
Згідно з пунктом 5 частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.
Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.
Відповідно до частини пятої статті 37 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у Касаційному адміністративному суді обов`язково створюються окремі палати для розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів; захисту соціальних прав; виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян.
Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, який виходить з того що «суд» розглядається як такий, що завжди має бути заснований на законних підставах, оскільки у протилежному випадку він не буде володіти легітимністю, що є необхідною ознакою для розгляду справ у демократичному суспільстві («Lavents v. Latvia», № 58442/00, пункт 81); фраза «заснований на законних підставах» означає не лише законні підстави для існування суду, а також відповідність суду специфічним правилам, що регламентують його діяльність («Сокуренко і Стригун проти України», № 29458/04 та № 29465/04, пункт 24); «закон» у значенні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, таким чином, включає не лише законодавство щодо заснування і компетенцію судових органів, а також будь-яке інше положення національного законодавства, яке в разі його порушення спричинило б незаконну участь одного чи більше суддів у розгляді справи («DMD Group, a.s. v. Slovakia», № 19334/03, пункт 59).
Враховуючи вищевикладене, зазначена адміністративна справа не належить до категорії адміністративних справ, розгляд яких віднесено до спеціалізації суддів Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, натомість така належить до категорії справ, розгляд яких віднесено до спеціалізації суддів Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.
З урахуванням наведеного, Суд дійшов висновку, що розподіл касаційної скарги здійснено без дотримання принципу спеціалізації, що свідчить про порушення порядку визначення колегії суддів для її розгляду, встановленого      статтею 31 КАС України, що є безумовною підставою для відводу суддів відповідно до пункту 5            частини першої статті 36 КАС України, а відтак заяви суддів Желєзного І.В., Чиркіна С.М. та Шарапи В.М.про самовідвід щодо розгляду цієї касаційної скарги підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 31, 36, 39, 40 КАС України, 
УХВАЛИВ:
Задовольнити заяви суддів Желєзного І.В., Чиркіна С.М. та Шарапи В.М. про самовідвід.
Відвести суддів Желєзного І.В., Чиркіна С.М. та Шарапу В.М. від участі у розгляді касаційних скарг Служби безпеки України та Міністерства економічного розвитку і торгівлі України на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.02.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 24.05.2017 року у справі № 826/20971/14.
Передати справу № 826/20971/14 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Авіаремонтне підприємство «УРАРП» до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Служби безпеки України про визнання дій протиправними та скасування подання і наказу до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення складу суду в порядку, передбаченому КАС України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                                   І.В.Желєзний

Суддя                                                                                                                     С.М. Чиркін

                                                                                                                               В.М. Шарапа