ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2020 року          м.Дніпро         Справа №  904/4943/19
Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Березкіної О.В. (доповідач)
суддів: Дарміна М.О., Іванова О.Г.
Секретар судового засідання Ковзиков В.Ю.   
Представники сторін:
від позивача: Локотков Б.О., довіреність №870  від 18.11.2019 р.,  адвокат;
від відповідача: Патика А.В., ордер серії АЕ №1016998  від 24.02.2020 р.,  адвокат;
від відповідача: Щербанюк Н.І., виписка з ЄДР №б/н  від 19.12.2017 р.,  виконавчий директор;
розглянувши у відкритому судовому засіданні  апеляційну скаргу  Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 182 "ПОБУТОВЕЦЬ"", м. Дніпро 
на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 21.12.2019 у справі №904/4943/19
за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро 
до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 182 "ПОБУТОВЕЦЬ"", м. Дніпро 
про стягнення заборгованості за недовраховану електроенергію у розмірі 255 267, 96 грн 

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернувся до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 182 "ПОБУТОВЕЦЬ"  із позовом про стягнення заборгованості за недовраховану електроенергію у розмірі 255 267, 96 грн.
Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 21.12.2019 у справі №904/4943/19 (суддя Ярошенко В.І.) позовні вимоги задоволено повністю.
Суд стягнув з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Побутовець"  на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі"  вартість недорахованої електроенергії у розмірі 255 267, 96 грн.  та 3829, 10 грн. витрат зі сплати судового збору.
       Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду, відповідач- Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив № 182 "ПОБУТОВЕЦЬ"" звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати          рішення Господарського суду Дніпропетровської області та відмовити  в задоволенні позовної заяви Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" в повному обсязі.  
В обґрунтування своєї скарги відповідач посилається на порушення норм матеріального права.
Зокрема,  апелянт  вважає, що   розрахунок по Акту про порушення, проведений позивачем, не відповідає  вимогам законодавства, оскільки  позивач   при розрахунку  застосував пункт 2.9 та формулу 2.7 Методики, в той час, як приховане приєднання до електричної мережі можливо виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольного огляду, і   тому  розрахунок повинен бути здійснений за іншою формулою Методики. 
Крім того, апелянт посилається на те, що  висновки суду про  застосування позивачем до відповідача за виявлені порушення  оперативно-господарської санкції, є невірним, оскільки нарахування за недовраховану електроенергію не є збитками у розумінні законодавства  про електроенергетику.
Всі  ці обставини, на думку апелянта, є підставами для скасування  рішення суду  та прийняття нового рішення про відмову у задоволенні позову.
          Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.03.2020року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 182 "ПОБУТОВЕЦЬ"", м. Дніпро на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 21.12.2019 у справі №904/4943/19. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 15.04.2020року.
Пунктом 11      Закону України №540-ІХ від 30.03.2020 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", який набув чинності 02.04.2020,      розділ X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України         доповнено пунктом 4 такого змісту, зокрема, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені      статтею 306 Господарського процесуального кодексу України, судового розгляду справи продовжуються на строк дії такого карантину, а строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 04.05.2020 року розгляд апеляційної скарги призначено на 17.06.2020 року      на 10:00      годин.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 17.06.2020 року розгляд апеляційної скарги відкладено на 02.07.2020 року      на 11:00      годин.
Позивачем - Акціонерним товариством «ДТЕК Дніпровські електромережі» надано відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому зазначено, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджено матеріали справи, прийнято вірне рішення у відповідності до норм чинного законодавства, доводи відповідача, в свою чергу, які зазначені в апеляційній скарзі, є безпідставними та необґрунтованими. Просив залишити оскаржуване рішення - без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення ( а.с.94, т.1).
Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги,  просив її задовольнити, рішення скасувати повністю та відмовити у задоволенні позовних вимог.
Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив рішення господарського суду Дніпропетровської  області залишити без змін.
02.07.2020 року в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини постанови.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, відзив на апеляційну скаргу,  перевіривши відповідність оскаржуваного рішення нормам діючого законодавства, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга  не підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що 17.06.1998 між Відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" (правонаступником якого є АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі", далі - позивач, постачальник) та Житлово-будівельним кооперативом № 182 "Побутовець" (далі - відповідач, споживач) було укладено договір про постачання електричної енергії № 955, який 20.11.2007 додатковою угодою № 1/303 було викладено у новій редакції (а. с. 11-15, далі - договір), відповідно до пункту 1.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 8,2 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точка (точки) продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію, визначена додатками "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" між постачальником та споживачем, та "Загальна схема електропостачання", які є невід`ємними частинами даного договору
Пунктом 2.1 договору встановлено, що під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ).
Обсяги постачання електроенергії визначаються відповідно до розділу 5, та з урахуванням умов розділу 6 цього договору за додатком "Обсяги постачання електричної енергії споживачу та субспоживачам" (пункт 2.2.2 договору).
За змістом пункту 4.2.3 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 у разі таких дій або бездіяльності споживача:
- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;
- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу або зняття пломб з засобів обліку;
- інших умов, визначених Методикою.
Цей договір набуває чинності з моменту його підписання  і укладається на строк до 31.12.2007 та вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (пункт 9.8 договору).
28.11.2014 представником ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" на об`єкті за адресою: вул. Калиновая, 71 за участю представника споживача Саркісян В.І.було здійснено планову  технічну перевірку засобів обліку електричної енергії, за результатами якої складено Акт № 152491 (арк. с. 31), відповідно до якого на вказаному об`єкті було встановлено засіб обліку № 336920 та опломбовано вказаний лічильник, про що складено Акт про опломбування засобу обліку від 28.11.2014 (а. с. 32).
19.07.2017 Публічним акціонерним товариством "ДТЕК "Дніпрообленерго" була проведена перевірка дотримання споживачем Правил користування електричною енергією на об`єкті, що знаходиться за адресою: вул. Калиновая, 71.
За результатами перевірки складено Акт про порушення № 121521, яким встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: вул. Калиновая, 71, порушив пункт 6.40 Правил користування електричною енергією, а саме: здійснив самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі поза розрахункового приладу обліку без порушення схеми обліку з метою без облікового електроспоживання. Самовільне підключення було виконано приховано, виявити при контрольному огляді неможливо. Вказаний Акт був складений за участю представників постачальника та споживача - Саркісян В.І.
В Акті про порушення зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного Акту про порушення буде проводити засідання 25.07.2017 з 13:00 год. по 15:00 год. за адресою вул. Ярослава Мудрого, 40 каб. 217.  
19.07.2019 комісією постачальника також було складено Акт про усунення порушення "Правил користування електричною енергією", який підписаний представником споживача Саркісян В.І. (а. с. 29).
Отже, у відповідності до пункту 6.42 ПКЕЕ, позивач належним чином був повідомлений про проведення дня та часу засідання комісії з розгляду Акту про порушення № 121521 від 19.07.2017.
Згідно листа споживача вх.№ 62588/1600 від 25.07.2017 розгляд комісією енергопостачальника акту про порушення № 121521 від 19.07.2017 було перенесено на 08.08.2017 (а. с. 33, 40).
08.08.2017 комісією енергопостачальника по розгляду акту про порушення №121521 від 19.07.2017 було прийнято рішення, оформлене протоколом № 8-2 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії. Нарахування було здійснено у відповідності до п. 2.9 і по формулі 2.7 Методики. Період нарахування було взято з 28.11.2014 по 19.07.2017 та складає 255267, 96 грн (а. с. 34-35). Споживач на засідання комісії 08.08.2017 не з`явився. Про дату, місце та час проведення засідання комісії споживача було повідомлено належним чином (а. с. 41-42).
Протокол № 8-2 від 08.08.2017 разом із рахунком на оплату вартості недорахованої електроенергії на суму 255267, 96 грн було надіслано на адресу відповідача 21.08.2017 (а. с. 38-39). 
Відповідач у встановлений чинним законодавством строк вартість недорахованої електроенергії згідно рахунку № 955/23-128/8№121521 від 08.08.2017 не сплатив.
Звертаючись до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 182 "ПОБУТОВЕЦЬ"  із позовом про стягнення заборгованості за недовраховану електроенергію у розмірі 255267, 96 грн., позивач - Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" посилався на порушення  відповідачем Правил користування електричною енергією, внаслідок чого   був складений Акт про порушення та прийнято рішення про  стягнення з відповідача  заподіяних збитків у вигляді недоврахованої електричної енергії.
Задовольняючи позовні вимоги, господарський суд першої інстанції  виходив з того, що у відповідача було виявлено порушення  Правил користування електричною енергією, що  підтверджено  Актом про порушення №121521від 19.07.2017, який містить всі вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії, і на  підставі якого уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначено  обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Правовідносини сторін у сфері електроенергетики регулюються, зокрема, Правилами користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.1996 №28, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 05.08.1996 за № 417/1442 (з подальшими змінами та доповненнями), Порядком постачання електричної енергії споживачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.03.1999 №441, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656, які   були чинними на момент  виникнення спірних правовідносин.
Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" та пунктом 1.2. Правил встановлено, що споживання електричної енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.
Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією згідно із законодавством України.
Стаття 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачає, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією.
Методика  визначення  обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої  внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлює  порядок визначення обсягу та  вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією ( п.1.1)
З матеріалів справи вбачається, що згідно листа споживача вх.№ 62588/1600 від 25.07.2017 розгляд комісією енергопостачальника акту про порушення № 121521 від 19.07.2017 було перенесено на 08.08.2017 (а. с. 33, 40).
08.08.2017 комісією енергопостачальника по розгляду акту про порушення №121521 від 19.07.2017 було прийнято рішення, оформлене протоколом № 8-2 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії. Нарахування було здійснено у відповідності до п. 2.9 і по формулі 2.7 Методики. Період нарахування було взято з 28.11.2014 по 19.07.2017 та складає 255 267, 96 грн (а. с. 34-35). Споживач на засідання комісії 08.08.2017 не з`явився. Про дату, місце та час проведення засідання комісії споживача було повідомлено належним чином (арк. с. 41-42).
Протокол № 8-2 від 08.08.2017 разом із рахунком на оплату вартості недорахованої електроенергії на суму 255267, 96 грн було надіслано на адресу відповідача 21.08.2017 (а. с. 38-39). 
Рішення комісії енергопостачальника від 08.08.2017 по розгляду акту про порушення   № 121521 від 19.07.2017, оформлене протоколом № 8-2 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії, відповідачем не оскаржене,  а тому  господарський суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про стягнення на користь позивача вартість недоврахованої електроенергії  у сумі 255 267,96 грн.
          При цьому, доводи апелянта про неправильність розрахунку вартості недоврахованої електроенергії, є неспроможними з огляду на наступне.
          Так,  відповідач у апеляційній скарзі посилається на  незгоду  з розрахунком позивача із застосуванням п.2.9 Методики та 2.7 формули Методики, оскільки позивачем  не виявлено  місце підключення до відповідних мереж, а тому, на його думку,   в даному випадку підлягає застосуванню  п. 2.8 Методики та формула 2.11
          Відповідно  до пункту 2.8 Методики та за формулою 2.11. здійснюється розрахунок у разі допущення споживачем порушення, передбаченого пп. 6 п. 2.1 Методики, а саме: підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.
Проте, в Акті про порушення зазначено виявлене порушення у вигляді: « Самовільного підключення електропроводки до електричної мережі, повз розрахунковий прилад обліку електричної енергії № 336920 без порушення схеми обліку (Акт про порушення № 121521 від 19.07.2017),  відповідальність за яке передбачена  п.п.7 п.2.1 Методики
Зважаючи на зміст п.п. 7 п. 2.1 Методики, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушеня схеми обліку, слід вважати порушенням ПКЕЕ.
Пунктом 2.9. Методики визначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (ЗУдоб.с.п., кБт.год), розраховується за формулою (2.7) Методики.
Як свідчать дані протоколу засідання комісії позивача з матеріалів справи № 8-2 від
08.08.2017,          енергопостачальник визначив обсяг та вартість недооблікованої активної електричної енергії за пунктом (2.9) по формулі (2.7) Методики.
        При  цьому,  з акту  про порушення вбачається, що при його складанні  представниками позивача використовувались спеціальні засоби: кліщі електровимирювальні, що призначені  для вимірювання сили та напруги змінного  струму та штангенциркуль.
У розділі «Схема електропостачання споживача» наведений  виконаний від руки абрис схеми  електропостачання об`єкту  відповідача, в якій  зазначені шість точок місць самовільного внутрішньобудинкового  підключення з текстовим розшифруванням таких місць.
Зазначене  спростовує доводи  апелянта про те, що  внаслідок   не зазначення в акті про порушення місця підключення,  неможливо застосовувати формулу 2.7 та  п. 2.9 Методики.
Крім того, в акті  про порушення зазначено про прихований характер підключення, докази влаштування саме прихованої електропроводки, як наполягає відповідач, в матеріалах справи відсутні.
В Акті про усунення порушення «Правил користування електричної енергії» від 19.07.2017 також зазначено, що позивачем виконано відключення дооблікового освітлення сходових клітин в розподільчих коробках магістральних мереж, розташованих в зачинених тамбурних приміщеннях, що також свідчить про неможливість виявити місця самовільного підключення під час попередніх контрольних оглядів засобу обліку, через відсутність вільного доступу позивача до цих місць.
Посилання апелянта на те, що приховане приєднання можна було виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольного огляду, який було проведено позивачем 19.07.2017, тоді як технічну перевірку ним проведено не було, а  складений акт про порушення не містить інформації щодо вчинення представниками енергопостачальника дій, необхідних для виявлення прихованої електропроводки, а саме застосування спеціальних технічних засобів, а також часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів тощо, не заслуговують на увагу з огляду на наступне.
Пунктом 4.2.3. укладеного договору встановлено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (надалі - Методика), у разів таких дій споживача: - самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, пошкодження чи зрив пломб з засобів обліку, установлених у місцях, вказаних в акті про пломбування, пошкодження відбитків тавр на цих пломбах; споживання електричної енергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.
Згідно із ч. 1 п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється двосторонній акт порушень.
Отже, вищенаведене свідчить, що акт про порушення складається у разі порушення споживачем ПКЕЕ, ПКЕЕН або умов договору, виявлених електропостачальником під час контрольного огляду, технічної або рейдової перевірки, оскільки останній наділений необхідним обсягом повноважень на підставі закону.
В зв`язку з порушенням відповідачем положень пункту 6.40 ПКЕЕ, пункту 4.2.3. укладеного Договору позивачем було оформлено акт про порушення.
Випадки, коли оформлення акту технічної перевірки є обов`язковим для електропостачальника, визначені у пункті 3.34 ПКЕЕ, як то: зміна схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії роботи з розпломбування, випробування, вимірювання.
Враховуючи зміст виявленого порушення у вигляді самовільного підключення електропроводки повз розрахунковий прилад обліку електричної енергії № 336920 без порушення схеми обліку, складання акту технічної перевірки у поєднанні до акту про порушення -є правом, а не обов`язком позивача, що насамперед залежить від виробничої необхідності.
Не оформлення позивачем акту технічної перевірки не робить складений акт про порушення недійсним, оскільки законодавством в даному конкретному випадку, з огляду на зміст порушення, такого обов`язку не встановлено.
Крім того, можливість чи неможливість виявити дане порушення при контрольному огляді є оціночним поняттям, визначальним в даному випадку є зміст акту про порушення. 
При цьому, колегія суддів зазначає, що сам  акт про порушення  складався у присутності представника  відповідача-  голови  ЖБК № 182 « Побутовець», та підписаний ним без будь яких зауважень та заперечень.
Більш того,   саме за  зверненням голови ЖБК № 182 « Побутовець» було перенесено засідання комісії з розгляду акту про порушення ( а.с. 33)
Таким чином,  господарський суд першої інстанції  обґрунтовано  визнав правильним  застосування позивачем п. 2.9 Методики та формули 2.7 розрахунку обсягу   недоврахованої електроенергії. 
          Доводи апелянта про те, що  суд помилково у якості підстав для  задоволення позову  застосував положення ч.1 ст. 237 ГК України та послався на те, що  стягувана  сума є оперативно-господарською санкцією,  про що  також   зазначено  у постанові  Великої Палати  Верховного Суду у справі № 910/17955/17 від 14.01.2020 року, не є підставою для скасування рішення суду.
          Так, предметом  розгляду справи № 910/17955/17  було вирішення питання належного способу захисту  прав та інтересів  сторони шляхом   звернення із вимогою  про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.
          В межах  справи, яка переглядається  Центральним апеляційним господарським судом, предметом спору  є стягнення  вартості недоврахованої електричної енергії  розрахованої  на підставі Методики розрахунку вартості недоврахованої електричної енергії за порушення, зазначене в акті  про порушення. 
          Колегія суддів зазначає, що  нарахування за недовраховану електроенергію позивач здійснив на підставі  п. 4.2.3 договору, воно є платою за поставлену електричну енергію. Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначений згідно із ПКЕЕ та відповідно до Методики за встановленими нею формулами, а тому   суд першої інстанції  не допустив порушення  норм матеріального права, які б були підставами для скасування рішення суду.
          Інші доводи апелянта  є неспроможними і висновків суду першої інстанції вони не спростовують.
          Таким чином, господарський суд Дніпропетровської області всебічно, повно, об`єктивно дослідив всі обставини справи, дав їм належну правову оцінку, правильно застосував норми матеріального права, з дотриманням норм процесуального права, що у відповідності до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення  суду першої інстанції - без зміни.
        Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта - Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив № 182 "ПОБУТОВЕЦЬ"", м. Дніпро.

          З огляду на викладене та керуючись ст.ст.275-282 Господарського процесуального кодексу України,  Центральний апеляційний господарський суд, -      
                              
       ПОСТАНОВИВ:    
         
        Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 182 "ПОБУТОВЕЦЬ"", м. Дніпро - залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 21.12.2019 року у справі №904/4943/19 - залишити без змін.
Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Департамент транспорту та транспортної інфраструктури Дніпровської міської ради.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення у порядку та випадках, передбачених статтею 287 ГПК України.
Повний текст постанови виготовлено та підписано 06.07.2020року.

Головуючий суддя                                                                     О.В.Березкіна

Суддя                                                                                           О.Г.Іванов

Суддя                                                                                           М.О.Дармін