ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № П/320/778/20                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Колеснікова І.С.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  20 липня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Земляної Г.В., Файдюка В.В., при секретарі Войтковській Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, 

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування пункту 2 наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 28.12.2019 №2832 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київські області" про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність; зобов`язання Головного управління Національної поліції в Київській області в особі відповідних уповноважених посадових осіб не вносити у службову картку ОСОБА_1 запис про накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність або анулювати такий запис, якщо його вчинено.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю.
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Судом першої інстанції встановлено, що позивач з 15.03.2019 проходить службу на посаді слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Києво-Святошинського відділу поліції.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Київській області - полковника поліції А. Нєбитова від 04.12.2019 №2654 "Про призначення службового розслідування" призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці заступника начальника СУ ГУНП в Київській області підполковника поліції Негоди В.В., щодо безвідповідального ставлення окремих працівників СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області до своїх службових обов`язків під час розслідування кримінального провадження №12019110200003730 від 09.08.2019.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Київській області - полковника поліції А. Нєбитова від 18.12.2019 "Про внесення змін до наказу від 04.12.2019 №2654 про призначення службового розслідування" внесено зміни до пункту 3 наказу від 04.12.2019 №2654 "Про призначення службового розслідування" в частині відсторонення від виконання службових обов`язків на час проведення службового розслідування окремих працівників СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області.
За наслідками проведеного службового розслідування начальником Головного управління Національної поліції в Київській області полковником поліції А. Нєбитовим затверджено 23.12.2019 висновок службового розслідування.
Згідно пункту 2 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Київській області - полковника поліції А. Нєбитова від 28.12.2019 №2832 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київські області", за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог статей 1, 11 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" в частині дотримання законодавства, пунктів 6, 9 розділу 14 наказу МВС України від 16.02.2018 №111 "Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України", а саме: ненадання інформації про зміни в кваліфікації кримінального провадження №12019110200003730 від 09.08.2019, - слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції Дураєва Дмитра Васильовича попереджено про неповну службову відповідність.
Вважаючи протиправним притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, позивач звернувся з позовом до суду.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовано Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі по тексту - Закон №580-VIII).
Відповідно до статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина перша). Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга).
Згідно статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі по тексту - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша).
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга).
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2 частини третьої); сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (пункт 13 частини третьої).
Під час виконання службових обов`язків поліцейський має право, зокрема, вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання (пункт 2 частини шостої); приймати у межах, визначених посадовими (функціональними) обов`язками, рішення або брати участь у їх підготовці (пункт 3 частини шостої); ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення (пункт 7 частини шостої); робити копії матеріалів особової справи, висновків службового розслідування за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами (пункт 8 частини шостої); на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань (пункт 10 частини шостої).
Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. 
Згідно частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (пункт 1); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (пункт 2); інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді (пункт 6).
Судом встановлено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність слугували висновки службового розслідування про порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог статей 1, 11 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" в частині дотримання законодавства, пунктів 6, 9 розділу 14 наказу МВС України від 16.02.2018 №111 "Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України", а саме: ненадання інформації про зміни в кваліфікації кримінального провадження №12019110200003730 від 09.08.2019.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, зокрема, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга) Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя). Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина четверта). Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина шоста). Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина десята).
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Київській області - полковника поліції А. Нєбитова від 04.12.2019 №2654 "Про призначення службового розслідування" призначено службове розслідування у зв`язку із надходженням доповідної записки заступника начальника СУ ГУНП в Київській області підполковника поліції Негоди В.В., в якій зазначено про безвідповідальне ставлення окремих працівників СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області до своїх службових обов`язків під час розслідування кримінального провадження №12019110200003730 від 09.08.2019, а саме: 08.11.2019 користувач ОСОБА_2 вніс зміни в кваліфікацію злочину з частини другої статті 15, пункту 12 частини другої статті 115 з додатковою відміткою "очевидне вбивство" на частину другу статті 121 Кримінального кодексу України та частину четверту статті 187 змінив на частину другу статті 15, частину третю статті 146 Кримінального кодексу України; того ж дня згідно з ЄРДР в розділі "Рух провадження" слідчий ОСОБА_1 здійснив дії: "зміна підозри" та "відкриття матеріалів досудового розслідування для ознайомлення".
Висновок службового розслідування затверджено 23.12.2019, тобто в межах місячного строку з дня його призначення керівником.
Згідно висновку, під час службового розслідування встановлено, що слідчим відділом Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області здійснювалось досудове розслідування в рамках кримінального провадження, відомості про яке 09.08.2019 внесено до ЄРДР за №12019110200003730, початкова кваліфікація - ч. 2 ст. 15, п. 12, ч. 2 ст. 115 з додатковою відміткою "очевидне вбивство" та ч. 4 ст. 187 Кримінального кодексу України. Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснювалося слідчим СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції Дураєвим Д.В. В ході моніторингу Єдиного реєстру досудових розслідувань в рамках розслідування кримінального провадження №12019110200003730 від 09.08.2019 виявлено факт перекваліфікації складу кримінального правопорушення (злочину) з ч. 2 ст. 15, п. 12, ч. 2 ст. 115 з додатковою відміткою "очевидне вбивство", ч. 4 ст. 187 Кримінального кодексу України на ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 186 Кримінального кодексу України. 08.11.2019 користувач ОСОБА_2 вніс зміни в кваліфікацію злочину з ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 з додатковою відміткою "очевидне вбивство" на ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України та ч. 4 ст. 187 змінив на ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 146 Кримінального кодексу України; того ж дня згідно з ЄРДР в розділі "Рух провадження" слідчий ОСОБА_1 здійснив дії: "зміна підозри" та "відкриття матеріалів досудового розслідування для ознайомлення". Також 08.11.2019 користувачем ОСОБА_2 внесені зміни тексту фабули з попередніх даних " 09.08.2019 до Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області письмово надійшло повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 статті 187 Кримінального кодексу України (ЖЕО №38340 від 09.08.2019)" на нові дані " 09.08.2019 до Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області письмово надійшло повідомлення про вчинення кримінального правопорушення замаху на викрадення людини (ЖЕО №38340 від 09.08.2019)". 15.11.2019 матеріали кримінального провадження №12019110200003730 зі зміненою вже кваліфікацією кримінальних правопорушень (злочинів) на ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 146 та ч. 2 ст. 186 Кримінального кодексу України з обвинувальним актом направлені до Києво-Святошинського районного суду Київської області.
Зі змісту наявних у матеріалах службового розслідування письмових пояснень позивача вбачається, що в жовтні 2019 року позивачу було доручено проводити досудове розслідування по кримінальному провадженню №12019110200003730 від 09.08.2019. 
Так, згідно пояснень позивача, відсутні підстави проведення службового розслідування, оскільки першочергова кваліфікація була попередня та після проведення експертиз, допитів потерпілого та свідків, перегляду отриманих записів відео з камер відеоспостереження поблизу вчинення кримінального правопорушення встановлено, що в даному випадку відсутні ознаки кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 187 Кримінального кодексу України, тому дане провадження було перекваліфіковано на ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 121, ч. 2 ст. 186 Кримінального кодексу України.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №12019110200003730, правова кваліфікація кримінального правопорушення (КК України 2001): ст. 15, ч. 2; ст. 146 ч. 3 (запис №1 від 09.08.2019); ст. 121 ч. 2 (запис №2 від 09.08.2019);ст. 186 ч. 2 (запис №3 від 08.11.2019). 
Відповідно до копій зображень з Єдиного реєстру досудових розслідувань (https://erdr.gp.gov.ua) по кримінальному провадженню №12019110200003730, кваліфікацію злочину з ч. 4 ст. 187 на ч. 3 ст. 146, ст. 15 ч. 2, з ч. 2, п. 12 ст. 115, ч. 1 ст. 115 на ч. 2 ст. 121, ч. 2 п. 12 ст. 115, з ч. 4 ст. 187 на ч. 3 ст. 146 здійснено користувачем ОСОБА_2 (записи №№2, 3, 5, 6). Водночас, ОСОБА_1 внесено 08.11.2019 відомості щодо зміни підозри (записи №15-17).
Пунктом 17 частини першої статті 3 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.
Відповідно до вимог статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування (частина перша).
Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (частина четверта).
До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (абзац шостий частини п`ятої); прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування (абзац сьомий частини п`ятої).
У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження (абзац дев`ятий частини п`ятої).
Слідчий невідкладно у письмовій формі повідомляє керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті (частина шоста).
Наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139 "Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.05.2016 за №680/28810, затверджено Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яким передбачено, зокрема, що реєстраторами Реєстру (далі - Реєстратор) є: прокурори, у тому числі керівники прокуратур; керівники органів досудового розслідування; слідчі органів прокуратури, поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України (далі - Національне бюро), уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень (пункту 8 глави 2 розділу І).
До Реєстру вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (абзац шостий пункту 1 глави 2 розділу І); прізвище, ім`я, по батькові керівника прокуратури, органу досудового розслідування, слідчого, прокурора, який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво (абзац восьмий пункту 1 глави 2 розділу І); час та дату повідомлення про підозру, зміну, скасування повідомлення про підозру, особу, яку повідомлено про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (частина четверта статті 278, стаття 279, частина друга статті 307 КПК України) (абзац одинадцятий пункту 1 глави 2 розділу І).
Отже, до обов`язків слідчих органів поліції належить, зокрема, внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, в тому числі, щодо зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення та зміни повідомлення про підозру.
Наявними у матеріалах справи доказами, а саме: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №12019110200003730, відомостями з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №12019110200003730 підтверджується внесення ОСОБА_1 до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей щодо зміни підозри в кримінальному провадженні №12019110200003730.
Міністерством внутрішніх справ України прийнято наказ від 16.02.2018 №111 "Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України", зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.03.2018 за №371/31823, пунктом 1 розділу І. "Загальні положення" якого визначено, що автоматизовані робочі місця користувачів - робочі місця поліцейських та інших працівників, обладнані комп`ютерною технікою, у тому числі планшетними пристроями, які підключені до інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - система ІПНП) відповідно до Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженого наказом МВС від 03.08.2017 №676, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.08.2017 за № 1059/30927, і призначені для автоматизації службової діяльності, реалізації повноважень щодо обробки інформації відповідно до наданого рівня доступу в системі ІПНП.
Відповідно до пункту 6 розділу XIV "Порядок збирання, опрацювання та подання інформації в головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах поліції" зазначеної інструкції, через інформаційні ресурси системи ІПНП уносяться всі зміни щодо перекваліфікації правопорушення, додаткових обставин учинення, а також необхідна інформація про стан досудового розслідування кримінального правопорушення, установлення осіб, причетних до його вчинення. За відсутності технічної можливості здійснення інформування в автоматичному режимі передача інформації проводиться за допомогою телефонного або іншого виду зв`язку.
Згідно пункту 9 розділу XIV "Порядок збирання, опрацювання та подання інформації в головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах поліції" вказаної інструкції, за своєчасність та повноту надання до чергової служби органу (підрозділу) поліції інформації про встановлення та затримання осіб, яким вручено письмове повідомлення про підозру в учиненні резонансного кримінального правопорушення, всі зміни кваліфікації такого кримінального правопорушення відповідають керівник органу досудового розслідування або органу дізнання та слідчий або дізнавач, який здійснює розслідування кримінального правопорушення. Зазначена інформація надсилається до чергової служби вищого рівня у вигляді доповнення до інформаційної довідки про правопорушення або подію (додаток 3).
За змістом підпункту 18 пункту 13 розділу IIІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України резонансне кримінальне правопорушення чи надзвичайна подія - це кримінальні правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, які можуть викликати широкий суспільний резонанс.
Аналіз положень пунктів 6,9 Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України дає підстави для висновку, що обов`язок надсилання слідчим до чергової служби вищого рівня змін кваліфікації кримінального правопорушення у вигляді доповнення до інформаційної довідки про правопорушення або подію стосуються резонансного кримінального правопорушення.
Втім, матеріали службового розслідування, а також наявні у матеріалах справи докази, в тому числі, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №12019110200003730, не містять будь-яких доказів того, що кримінальне правопорушення, за фактом якого розпочато кримінальне провадження №12019110200003730, є таким, що може викликати широкий суспільний резонанс.
Відтак, висновки службового розслідування щодо невиконання слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції Дураєвим Д.В. вимог статей 1, 11 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" в частині дотримання законодавства, пунктів 6, 9 розділу 14 наказу МВС України від 16.02.2018 №111 "Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України", є необґрунтованими і не підтвердженими належними та достатніми доказами.
За наведеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність в його діях дисциплінарного поступку та про безпідставне посилання відповідача на порушення ним вимог статей 1, 11 Дисциплінарного статуту, у зв`язку з чим наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 28.12.2019 №2832 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київські області" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо тверджень позивача про грубе порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування, яке полягало у неознайомленні позивача із призначенням відносно нього службового розслідування, чим позбавлено позивача можливості користуватися правовою допомогою, подавати клопотання та скарги, ознайомлюватися з матеріалами службового розслідування, суд вважає такі доводи необґрунтованими, оскільки Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018№893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, не передбачено обов`язку ознайомлювати поліцейського, відносно якого призначається службове розслідування, із наказом про призначення службового розслідування.
При цьому, як убачається зі змісту письмових пояснень ОСОБА_1 від 20.12.2019, позивачем проставлено підпис про ознайомлення з правами, передбаченими Інструкцією про проведення службового розслідування, що, за висновком суду, свідчить про обізнаність позивача про проведення відносно нього службового розслідування. З огляду на затвердження висновку службового розслідування, позивач мав достатньо часу для звернення за правовою допомогою, подання клопотань та скарг, ознайомлення з матеріалами службового розслідування.
Щодо вимоги позивача про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Київській області в особі відповідних уповноважених посадових осіб не вносити у службову картку ОСОБА_1 запису про накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність або анулювання такого запису, якщо його вчинено, суд зазначає, що відповідно до пункту 6 розділу ІІІ "Основні вимоги щодо порядку ведення та збереження особових справ поліцейських" Порядку формування та ведення особових справ поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 12.05.2016 №377, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 08.06.2016 за №828/28958, інформація про всі заохочення та дисциплінарні стягнення поліцейського вноситься до послужного списку в семиденний строк з дня її надходження до підрозділу кадрового забезпечення органу поліції згідно з цим Порядком.
З послужного списку ОСОБА_1 (особистий № (М-171331) 0055773 убачається, що до розділу 15 "Дисциплінарні стягнення" послужного списку внесено запис про накладення на позивача стягнення на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 28.12.2019 №2832.
Беручи до уваги, що наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 28.12.2019 №2832 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київські області" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність визнано протиправним та скасовано, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині зобов`язання відповідача анулювати запис у послужному списку ОСОБА_1 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 28.12.2019 №2832.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову. 
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається  до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.
При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                                                            Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2020 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий          суддя                                                                      Є.І.Мєзєнцев

                    cуддя                                                                      Г.В.Земляна

                              суддя                                                                      В.В.Файдюк