П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  127/8354/20 
                                                            Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Клапоущак С.Ю.  
Суддя-доповідач -  Матохнюк Д.Б.   
05 серпня 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Матохнюка Д.Б. 
суддів:  Совгири Д. І.  Шидловського В.Б. , 
розглянувши  в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 03 липня 2020 року  у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції сержант поліції Гусак Вікторії Костянтинівни про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ЕАК №2319703 від 30.03.2020, 
В С Т А Н О В И В :
у квітні 2020 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до інспектора Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції сержант поліції Гусак Вікторії Костянтинівни про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ЕАК №2319703 від 30.03.2020 про скасування постанови серії ЕАК №2319703 від 30 березня 2020 року про накладення на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 425 грн. та закрити провадження у справі.
28 травня 2020 року Вінницький міський суд Вінницької області прийняв рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову.
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 03 липня 2020 року виправлено описку у судовому рішенні.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказану ухвалу.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на те, що суд першої інстанції не повідомив сторони по справі про свій намір розглянути питання про виправлення описки, чим позбавив сторін надати свої обгрунтування та заперечення по цим обставинам.
Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з запровадженням на території України карантину з метою запобігання поширенню коронавірусу COVID-19.
Враховуючи те, що явка сторін не визнавалась обов`язковою, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання.
Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час і місце судового засідання.
Відповідно до ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Заслухавши, суддю-доповідача, , перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.
Так, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що при ухваленні судового рішення по даній справі невірно зазначено дату його винесення, а саме: зазначено 28.05.2020 рік замість вірної дати 29.05.2020 року.
Відповідно до ст. 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Тобто, колегія суддів зазначає, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.
Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю. Не є арифметичними помилками, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вищевказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Таким чином, підставами для внесення виправлень у судові рішення є описка або очевидна арифметична помилка.
Крім того, згідно з ч. 2 ст. 253 КАС України питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. 
Колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції постановив оскаржувану ухвалу з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для її скасування відсутні. 
Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду –без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 253, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а  ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 03 липня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
          
Головуючий	 	 	Матохнюк Д.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Совгира Д. І.    Шидловський В.Б.