Справа № 991/5644/20
Провадження №11-сс/991/617/20

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2020 року                                                                 місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:
головуючого ОСОБА_1 , суддів  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
учасники судового провадження: ОСОБА_5 ,
розглянула в судовому засіданні апеляційну скаргу  ОСОБА_5  на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.07.2020 про повернення скарги на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури за скаргою  ОСОБА_5  у кримінальному провадженні № 52020000000000211, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2020.
Історія провадження
1.02.07.2020 ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 52020000000000211 від 27.03.2020 до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі – САП) подано клопотання про вчинення ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій в порядку, передбаченому статтею 220 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК).
2.08.07.2020 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 52020000000000211 від 27.03.2020 року за ознаками злочину, передбаченого частиною 5 статті 191 Кримінального кодексу України (далі – КК).
3.09.07.2020 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі також – ухвала слідчого судді) повернуто скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи САПщодо нерозгляду клопотання № VYH-20200702-06-01-02 від 07.07.2020 в порядку статті 220 КПК, поданого у кримінальному провадженні № 52020000000000211 від 27.03.2020, особі, яка її подала.
4.21.07.2020 до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді.
5.21.07.2020 ухвалою судді-доповідача призначено апеляційний розгляд апеляційної скарги.
Зміст та мотиви оскаржуваної ухвали
6.Оскаржуваною ухвалою слідчого судді скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи САП, яка полягає у нерозгляді клопотання № VYH-20200702-06-01-02 від 02.07.2020 в порядку статті 220 КПК, повернуто особі, яка її подала.
7.Слідча суддя обґрунтувала своє рішення тим, що скарга стосується нерозгляду клопотання в межах кримінального провадження стосовно вчинення злочину, який не належить до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.
8.Так, хоча у скарзі зазначено, що злочин було вчинено Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником і такий суб`єктний склад дійсно підсудний Вищому антикорупційному суду згідно пункту 1 частини 5 статті 216 КПК, втім, з наданих матеріалів, зокрема, з копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, наданої скаржником, можна встановити, що у провадженні розслідуються обставини можливого вчинення злочину не посадовими та службовими особами Національного банку України, а службовими особами ПАТ «Міський комерційний банк» (колишня назва ПАТ «Конверсбанк») стосовно коштів цієї банківської установи у розмірі 59 296 600 євро, що були розміщені на кореспондентському рахунку у «Meinl Bank Aktiengesellschaft». З наведеного не вбачається можлива причетність Голови Національного банку України, його першого заступника та заступника до вчинення злочину. Службові ж особи ПАТ «Міський комерційний банк» не є спеціальними суб`єктами відповідно до пунктів 1-3 частини 5 статті 216 КПК. 
Вимоги і доводи апеляційної скарги
9.В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді та направити її до Вищого антикорупційного суду на новий розгляд в іншому складі суду.
10.Свої вимоги ОСОБА_5 обґрунтовує тим, що слідчий суддя не дослідила його скаргу і повернула її. Крім того, у наданих 21.07.2020 доповненнях до апеляційної скарги апелянт зазначає, що додатковим мотивом скасування ухвали слідчого судді є істотне порушення вимог КПК, яке полягає у тому, що скарга була розглянута незаконним складом суду (слідчим суддею), а саме визначення такого складу відбулось із порушенням вимог, встановлених статтею 35 КПК.
Позиції учасників провадження
11.У судовому засіданні ОСОБА_5 підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити. При цьому зазначив, що кримінальне провадження № 52020000000000211 є підсудним Вищому антикорупційному суду.
12.Інші учасники судового провадження в судове засідання не прибули та не надали Суду свої позиції щодо апеляційної скарги. Враховуючи, що такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, то їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду (частина 4 статті 405 КПК).
Оцінка та мотиви Суду
13.Суд приходить до висновку про необґрунтованість апеляційної скарги та необхідність залишення її без задоволення, виходячи з таких підстав.
14.На досудовому провадженні заявником може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк (пункт 1 частини 1 статті 303 КПК).
15.Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК, з урахуванням положень глави 26 КПК (частина 1 статті 306 КПК).
16.Апелянтом стверджується, що кримінальне правопорушення, щодо внесення відомостей про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань (діла – ЄРДР) він звертався до НАБУ, та яке у підсумку було зобов`язане внести такі відомості на підставі ухвали слідчого судді у справі № 991/2353/20 від 24.03.2020, вчинене, у тому числі, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, про це ним зазначено у пункті 4.2 скарги слідчому судді від 07.07.2020 (а. с. 2).
17.У той же час ОСОБА_5 не надано ні слідчому судді, ні суду апеляційної інстанції ані його первинної заяви про вчинене кримінальне правопорушення, ані копії самої ухвали слідчого судді у справі № 991/2353/20 від 24.03.2020, з яких Суд міг би встановити (перевірити) вказані обставини.
18.Натомість, в матеріалах провадження міститься витяг з ЄРДР (а. с. 5) за номером кримінального провадження 52020000000000211 від 27.03.2020, в якому у графі «короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» зазначено таке: «До Національного антикорупційного бюро України надійшла ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 від 24.03.2020 у справі № 991/2353/20, якою зобов`язано уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості на підставі заяви ОСОБА_5 VYН-20200315-16-02 від 15.03.2020 про вчинене кримінальне правопорушення. Виходячи із змісту вказаної заяви, службові особи ПАТ «Міський комерційний банк» (колишня назва ПАТ «Конверсбанк») діючи без дозволу спостережної ради ПАТ «Конверсбанк» стосовно коштів банківської установи у сумі5 59 296 600 євро, що були розміщені на кореспондентському рахунку у «Меіnl Вank Aktiengesellschaft» по його кредитному договору з офшорною компанією «Melfa Group Limited» (Беліз). У подальшому службові особи ПАТ «Конверсбанк» не здійснили облік вищевказаного ризику з метою недопущення збитків від неповернення боргу через неплатоспроможність компанії «Melfa Group Limited» (Беліз), сфальсифікували фінансову звітність банку та розтратили кошти банку в сумі 59 млн євро».
19.Зміст наведеного витягу з ЄРДР спростовує твердження апелянта про можливе вчинення кримінального правопорушення головою та заступниками НБУ у кримінальному провадженні № 52020000000000211, що було вірно встановлено слідчим суддею.
20.Предметна підсудність Вищого антикорупційного суду визначається статтею 33-1 КПК, а з 22.09.2019 – статтею 33-1 КПК з урахуванням положень пункту 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК у редакції Закону України № 100-IX від 18.09.2019.
21.Вищому антикорупційному суду підсудні серед іншого кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених у примітці статті 45 КК, зокрема, злочин, передбачений статтею 191 КК (яка зазначена у графі «правова кваліфікація кримінального правопорушення» цитованого вище витягу з ЄРДР), якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК (частина 1 статті 33-1 КПК, примітка статті 45 КК). 
22.У той же час, як вірно вказано слідчим суддею, зі змісту витягу з ЄРДР не вбачається наявність жодної з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК, зокрема не вбачається причетність спеціальних суб`єктів кримінального правопорушення, передбачених пунктом 1 частини 5 статті 216 КПК. Службові ж особи комерційного банку до них не належать.
23.У заяві також не йдеться про вчинення злочину службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, що є обов`язковою ознакою, передбаченою пунктом 2 частини 5 статті 216 КПК.
24.Обов`язковою умовою підсудності кримінального провадження Вищому антикорупційному суду, передбаченою пунктом 3 частини 5 статті 216 КПК, є вчинення злочину, передбаченого статтею 369, частиною першою статті 369-2 КК, що не відповідає даним витягу з ЄРДР.
25.Суд не вбачає в постановленні оскаржуваної ухвали слідчого судді порушень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що виявляється в обмеженні права заявника на доступ до суду, оскільки структурним елементом права на справедливий суд, є право на «суд, встановлений законом», тобто «належний» або компетентний суд. Положення практики Європейського суду з прав людини стосовно тлумачення цього елементу «права на справедливий суд» отримали розвиток у статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», за якою ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
26.Враховуючи викладене, скарга ОСОБА_5 законно і обґрунтовано повернута заявнику слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
27.Стосовно доводів апелянта про незаконний склад суду (слідчого судді), який визначений із порушенням вимог частини 3 статті 35 КПК, Суд зазначає наступне. У доповненні до апеляційної скарги ОСОБА_5 не зазначив у чому саме він вбачає порушення наведеної норми КПК. Так, визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом (частина 3 статті 35 КПК). У матеріалах провадження міститься роздруківка протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08.07.2020 за підписом головного спеціалісту відділу забезпечення функціонування автоматизованої системи та електронного суду управління документообігу та організаційного забезпечення (а. с. 19), за яким провадження 1-кс/991/5808/20 у справі № 991/5644/20 головуючим суддею визначено ОСОБА_7 . Такий порядок визначення складу суду відповідає Положенню про автоматизовану систему документообігу суду, яке затверджене рішенням Ради суддів України№ 30 від 26.11.2010 (в редакції від 15.09.2016) таЗасадами використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду, затвердженого рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду № 4 від 03.09.2019 зі змінами. Наведене спростовує сформульований у загальному вигляді довід апелянта про незаконний склад суду.
28.За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін (пункт 1 частини 3 статті 407 КПК).
29.З огляду на вищевикладене Суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_5 слід відмовити, а ухвалу слідчого судді залишити без змін.
30.Керуючись статтями 33-1, 216, 304, 306, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів постановила:
1.Апеляційну скаргу залишити без задоволення.
2.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.07.2020 про повернення скарги на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури за скаргою  ОСОБА_5  у кримінальному провадженні № 52020000000000211, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2020, – залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                         ОСОБА_1 
Судді                                                                                 ОСОБА_2 
ОСОБА_3