ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2020 року 
м. Київ
справа № 826/12228/18
адміністративне провадження № К/9901/31719/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Білак М.В.,
суддів: Губської О.А., Єресько Л.О.,
розглянувши у попередньому судовому засіданні адміністративну справу 
за касаційною скаргою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста
Києва
на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 7 червня 2019 року (головуючий суддя - Каракашьян С.К.)
та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 7 жовтня 2019 року (головуючий суддя - Собків Я.М., судді: Костюк Л.О., Степанюк А.Г.) 
у справі №826/12228/18
за позовом ОСОБА_1 
до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва,
третя особа: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва,
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити
дії.
I. РУХ СПРАВИ
1.          У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просила:
- визнати протиправним та скасувати рішення №34 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, ЄРДПОУ 40895265, щодо порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 ;
- встановити відсутність повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, ЄРДПОУ 40895265, юридична адреса: 04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 3, 2-й поверх, каб. 208, приймати рішення щодо порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 , як адвоката міста Києва.
2.          В обґрунтування позовних вимог зазначила, що лист з пропозицією надати пояснення по суті скарги не отримала. Просить врахувати, згідно відомостей, зазначених у чеку, відправлення надсилалось на адресу з поштовим індексом 04050, в той час як поштовий індекс ОСОБА_1 АДРЕСА_1 . Також стверджує про відсутність підстав для відкриття дисциплінарного провадження, з огляду на відсутність скарг з боку її клієнтів та відсутність проступків у її діяльності. Крім того, позивач посилається на те, що відповідач не є дисциплінарним органом по відношенню до неї, з огляду на результати конференції адвокатів міста Києва.
3.          Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 7 червня 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 7 жовтня 2019 року, позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення №34 від 19 червня 2018 року Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва про порушення дисциплінарної справи. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
4.          Не погоджуючись з вказаними рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій відповідач звернувся з касаційною скаргою, у якій, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.
II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
5.          Судами встановлено, що 3 липня 2018 року ОСОБА_1 отримала лист від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, в якому надіслано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва №34 від 19 червня 2018 року.
6.          Рішенням від 19 червня 2018 року №34 дисциплінарна палата Кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва вирішила порушити дисциплінарну справу відносно ОСОБА_1 , а розгляд дисциплінарної справи здійснювати в приміщенні дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 3,2-й поверх, З липня 2018 року о 10 год 50 хвилин.
7.          Вважаючи вказане рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивачка звернулася до суду з вказаним позовом.
IIІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
8.          Суд першої інстанції, частково задовольняючи позов, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що відповідачем не доведено направлення позивачу повідомлення про проведення відносно неї перевірки та копії скарги, що свідчить про порушення процедури дисциплінарної справи відносно позивача, у зв`язку з чим рішення №34 від 19 червня 2018 року про порушення дисциплінарної справи відносно позивача є протиправним та підлягає скасуванню.
9.          Суди констатували, що повідомлення про проведення відносно позивачки перевірки направлене їй рекомендованим листом 17 квітня 2018 року, індекс 04050 Київ, трек-номер 0407133626983. Згідно з роздруківки з офіційного веб-сайту УДППЗ «Укрпошта» індекс 04050 закріплений за відділенням 50, розташованим за адресою: м. Київ, вул. Ю.Ілленка, 6. В той же час, адреса позивача містить інший індекс - 03150. Направлене позивачу 17 квітня 2018 року відправлення на трек-номер 0407133626983 було передано до відділення №50, та повернуто відповідачу 21 травня 2018 року.
IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ
10.          У своїй касаційній скарзі Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва вважає, що оскаржувані рішення є необґрунтованими, суди першої та апеляційної інстанції порушили норми матеріального та процесуального права, а також втрутилися в дискреційні повноваження відповідача.
11.          Зокрема, в частині порушень норм матеріального права, вказує на те, що суди невірно тлумачили зміст статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскільки таке тлумачення не відображає «дух та букву» закону. Відповідач вважає, що матеріали адміністративної справи містять як повідомлення члена дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва Дрюка О.М., адресованого позивачу так і докази направлення рекомендованого повідомлення.
12.          На думку скаржника, положення статті 38 Закону не встановлюють вид направлення повідомлення адвокату щодо якого проводиться перевірка. А тому ним виконано усі передбачені законом вимоги щодо стадії порушення дисциплінарного провадження стосовно адвоката.
13.          В частині порушень норм процесуального права, вказує, що на всі доводи представника відповідача щодо невідповідності відповідей ПАТ «УКРПОШТА», які є різними за своїм змістом, що залишилися поза увагою судів першої та апеляційної інстанції і свідчить про пряме порушення процесуальної норми, а саме статті 90 КАС України.
14.          Також, скаржник зазначає, що суд першої інстанції призначив та прийняв оскаржуване рішення у неробочий час, проте суд апеляційної інстанції не надав взагалі оцінки таким діям суду першої інстанції.
V. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ
15.          Відповідно до частини першої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
16.          Оскільки рішення судів першої та апеляційної інстанцій фактично оскаржуються відповідачем в частині задоволених позовних вимог, а в іншій частині не оскаржуються, то Верховний Суд перевіряє їх законність та обґрунтованість лише у цій частині.
17.          Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
18.          Правові засади організацій діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України від 5 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI).
19.          Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
20.          За правилами статті 34 Закону №5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
21.          Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
22.          Статтею 37 Закону №5076-VI встановлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
23.          Відповідно до частин першої-другої статті 38 Закону №5076Л/І заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
24.          Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
25.          Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
26.          Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.
27.          Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.
28.          За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
29.          Згідно з частиною третьою статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
30.          Статтею 39 Закону №5076-VI встановлено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
31.          Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
32.          Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
33.          Таким чином, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вирішує питання щодо порушення або відмови в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Таке рішення КДКА приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.
34.          Суди попередніх інстанцій правильно зазначили, що результатом належного та завчасного повідомлення є фактична обізнаність адвоката про дату, час та місце розгляду дисциплінарної скарги, яка реалізована за такий період, який надає адвокату можливість належно підготуватися до розгляду дисциплінарної справи та взяти у ньому участь.
35.          При цьому, лише після з`ясування факту обізнаності можна робити висновок про поважність або неповажність неявки адвоката, оскільки в іншому разі необізнаність адвоката про розгляд можна розцінювати як поважність причин його відсутності, що в свою чергу буде зобов`язувати відповідача відкласти розгляд справи.
36.          Таким чином, зазначене вказує на обов`язок у кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури встановити факт повідомлення, тобто обізнаності адвоката про дату, час та місце розгляду скарги. Визначення у Законі №5076-VI такого принципу як змагальність, означає, що законодавцем надано можливість адвокату, відносно якого здійснюється дисциплінарне провадження, захищати себе під час його проведення. В свою чергу, це вказує на важливість дотримання цього принципу КДКА, правомірності ухвалених КДКА рішень, зокрема, перевірки їх на предмет дотримання процедури прийняття.
37.          Рішенням Ради адвокатів України від ЗО серпня 2014 року №120 було затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (далі - Положення).
38.          В пункті 1 Положення Це Положення розроблено з метою регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.
39.          Згідно із пунктом 26 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, невідкладно звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї.
40.          Як встановлено судами, 17 квітня 2018 року членом дисциплінарної комісії Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва направлено ОСОБА_1 рекомендованим листом повідомлення про надання пояснень по скарзі ОСОБА_3 , індекс 04050, трек-номер 0407133626983. Однак, згідно з роздруківкою з офіційного веб-сайту УДППЗ «Укрпошта», вказаний індекс закріплений за відділенням 50, розташованим за адресою - м. Київ, вул. Ю.Ілленка, тоді як адреса позивача містить інший індекс - 03150. Тож, 17 квітня 2018 року позивачу відправлення на трек-номер 0407133626983 передано до відділення №50, та повернуто відповідачу 21 травня 2018 року.
41.          З огляду на вказане законодавче положення частини другої статті 39 Закону №5076-VI, яке гарантує можливість оскарження рішення на першій стадії дисциплінарного провадження (частина перша статті 37 Закону №5076-VI), на якому приймається рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи, свідчить, що передбачене Законом право особи звернутися до суду, по своїй суті, передбачає необхідність дотримання правової (справедливої) процедури під час прийняття рішення по відношенню до особи.
42.          У постанові Верховного Суду від 25 липня 2019 року у справі №826/13000/18 зазначено, що правова процедура («Гаіг ргосебиге» - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Установлена правова процедура є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.
43.          Водночас, Верховний Суд зазначає, що вказана доктрина стосується усіх суб`єктів владних повноважень зокрема кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яка є стороною у правовідносинах з особою - адвокатом, має публічно-правовий характер, діяльність якого у сфері дисциплінарного провадження чітко регламентується Законом та іншими нормативними актами.
44.          Іншими складовими цієї справедливості є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, про що наголошував Конституційний Суд України у Рішенні від 11 жовтня 2005 року №8-рп/2005. Відповідно до юридичної позиції, викладеній у вказаному Рішенні, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано, тобто набуте право не може бути скасоване, звужене (абзац третій пункт 4 мотивувальної частини цього рішення).
45.          Таким чином, позивачка мала законне очікування, що передумовою прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи, вона матиме можливість надати письмові пояснення по суті порушених у скарзі відносно неї питань, на звернення члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, як це встановлено в частині другій статті 38 Закону №5076-VI та пункті 26 Положення.
46.          Окрім цього, позивачка також мала законні очікування, що у разі прийняття рішення про можливе порушення дисциплінарної справи чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи, їй буде вчасно надіслане або вручене, у порядку передбаченому Законом, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення.
47.          Така необізнаність адвоката про розгляд, знищує саму суть права адвоката на рівні можливості щодо обізнаності адвоката про дату, час та місце розгляду дисциплінарної скарги, яка повинна бути реалізована за такий період, який надає адвокату можливість належно підготуватися до розгляду дисциплінарної справи та взяти у ньому участь.
48.          Отже, Верховний Суд погоджується з обґрунтуванням судів попередніх інстанцій, які зазначили, що результатом належного та завчасного повідомлення є фактична обізнаність адвоката про дату, час та місце розгляду дисциплінарної скарги, яка реалізована за такий період, який надає адвокату можливість належно підготуватися до розгляду дисциплінарної справи та взяти у ньому участь.
49.          При цьому, лише після з`ясування факту обізнаності можна робити висновок про поважність або неповажність неявки адвоката, оскільки в іншому разі необізнаність адвоката про розгляд можна розцінювати як поважність причин його відсутності, що в свою чергу буде зобов`язувати відповідача відкласти розгляд справи.
50.          Зазначене вказує на обов`язок кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури встановити факт повідомлення, тобто обізнаності адвоката про дату, час та місце розгляду скарги. Визначення у Законі №5076-VI такого принципу як змагальність, означає, що законодавцем надано можливість адвокату, відносно якого здійснюється дисциплінарне провадження, захищати себе під час його проведення. В свою чергу, це вказує на важливість дотримання цього принципу КДКА, правомірності ухвалених КДКА рішень, зокрема, перевірки їх на предмет дотримання процедури прийняття.
51.          Стосовно посилання відповідача про ненадання судами попередніх інстанцій оцінки різним відповідям з Укрпошти, зокрема від 8 квітня 2019 року №1853-Н- 2019040210087-В на №Н-2019040210087 від 2 квітня 2019 року, в якій зазначалося про неможливість Укрпошти надати інформацію про поштові відправлення, оскільки інформація про поштові відправлення зберігається не більше ніж півроку, а також від 22 квітня 2019 року №33_К_9453 на №826/12228/18 від 8 квітня 2019 року, в якій Укрпошта зазначає про те, що оскільки за отриманням зазначеного листа протягом встановленого терміну зберігання до ВПЗ №50 місто Київ ніхто не звернувся, його повернуто за зворотною адресою та вручено уповноваженій на одержання пошти Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва Скопіній С.А. 21 травня 2018 року під розпис у книзі для запису рекомендованих поштових відправлень і повідомлень на підставі довіреності.
52.          Наведені доводи представника відповідача проте, що вказані відповіді ПАТ «УКРПОШТА» є невідповідними і залишилися поза увагою судів першої та апеляційної інстанцій, Верховний Суд не бере до уваги, оскільки вони не впливають на суть вирішення спору.
53.          Відповідно до пункту 116 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» від 5 березня 2009 року №270 у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення "ЕМ8" - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод.
54.          Згідно з пунктом 117 вказаної Постанови після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику.
55.          Повернення відправлень, від яких відмовився адресат або вручення яких неможливе, повинне здійснюватися негайно.
56.          Як встановлено судами, згідно з довідкою роздруківки з сайту Укрпошта від 2 серпня 2018 року зі штрих кодом 0407031375994, що відповідає штрих коду, зазначеному на конверті на адресу адвоката ОСОБА_1, копія якого міститься в матеріалах справи і відображає на час перевірки відстеження інформації про те, що відправлення вручене особисто позивачці 3 липня 2018 року в 12:28:00.
57.          Тобто, відправлення отримане позивачкою в той самий день, на коли було призначене засідання у дисциплінарній справі стосовно позивача.
58.          У зв`язку з цим Верховний Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що результатом належного та завчасного повідомлення є фактична обізнаність адвоката про дату, час та місце розгляду дисциплінарної скарги, яка реалізована за такий період, який надає адвокату можливість належно підготуватися до розгляду дисциплінарної справи та взяти у ньому участь.
59.          При цьому, лише після з`ясування факту обізнаності можна робити висновок про поважність або неповажність неявки адвоката, оскільки в іншому разі необізнаність адвоката про розгляд дисциплінарної справи можна розцінювати як поважність причини його відсутності, що в свою чергу буде зобов`язувати відповідача відкласти розгляд справи.
60.          Таким чином, належним повідомленням особи-адвоката, стосовно якої порушено дисциплінарне провадження, має бути підтвердження вручення повідомлення, що підтверджує фактичну обізнаність адвоката про розгляд дисциплінарної справи. В момент розгляду дисциплінарної справи, таке підтвердження було відсутнє, а отже мало місце неналежне повідомлення особи- адвоката. А тому розгляд дисциплінарного провадження Кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва за умови відсутності підтвердження інформації про належне повідомлення особи-адвоката, є передчасним та порушує принцип змагальності.
61.          Стосовно твердження Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва про неправильне застосування судами норм матеріального і процесуального права, що призвело до втручання суду в дискреційні повноваження відповідача, Верховний Суд зазначає таке.
62.          Вчинення дискреції суб`єктом владних повноважень обмежується принципом законності (частина друга статті 19 Конституції України) та принципом верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України), а також запровадженими процедурами. Дискреція, яка реалізується суб`єктами владних повноважень у публічних інтересах відповідно до статті 3 Конституції України, є найкращим способом її здійснення стосовно особи.
63.          Як зазначено в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №826/16495/17, потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватися дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними.
64.          Встановлення чітко визначеної Законом №5076-УІ процедури повідомлення про порушення дисциплінарної справи відносно позивачки на першій стадії дисциплінарного провадження, не означає, що орган, який ухвалює рішення в межах дискреції, не покладає на нього обов`язок дотримуватися власних процедур, встановлених ним самим.
65.          В частині тверджень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва стосовно того, що суд першої інстанції призначив та прийняв оскаржуване рішення у неробочий час, а суд апеляційної інстанції не надав взагалі оцінки таким діям суду першої інстанції, то Верховний Суд вважає, що ця обставина не впливає на законність прийняття рішень судами першої та апеляційної інстанцій.
66.          З огляду на наведене, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про визнання протиправним та скасування рішення №34 Кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, ЄРДПОУ 40895265, щодо порушення дисциплінарної справи відносно позивача.
67.          Доводи касаційної скарги не спростовують вказаних висновків, а лише зводяться до суб`єктивної переоцінки відповідачем встановлених судами фактичних обставин справи та його власного бачення застосування норм чинного законодавства України.
68.          Враховуючи наведене, Верховним Судом не встановлено неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень, у зв`язку з чим погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанції про часткове задоволення позовних вимог.
69.          Відповідно до статті 343 КАС України  суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
70.          З огляду на результат касаційного розгляду, судові витрати розподілу не підлягають.
71.          Керуючись статтями 341, 343, 356 КАС України, пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року №460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 7 червня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 7 жовтня 2019 року у справі №826/12228/18 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.
Судді                                                                                                     М.В. Білак
                                                                                          
                                                                                                    О.А. Губська
                                                                                                    
                                                                                                    Л.О. Єресько