УХВАЛА

01 липня 2020 року 
Київ
справа №522/21432/19
адміністративне провадження №К/9901/14538/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Рибачука А.І.
суддів: Стеценка С.Г., Стрелець Т.Г.,
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Приморського районного суду міста Одеси від 11.03.2020 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2020 у справі №522/21432/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, -
ВСТАНОВИВ:
11.06.2020 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Приморського районного суду міста Одеси від 11.03.2020 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2020 у справі №522/21432/19.
Подана касаційна скарга не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно з частиною четвертою статті 330 цього Кодексу до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Скаржником до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору. 
Натомість скаржник, посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №761/24881/16-Ц та постанови Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №741/752/17 та від 25.06.2019 у справі №194/1112/16-а, зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі частини четвертої статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП)
З огляду на такі доводи колегія суддів зазначає наступне.
Частиною четвертою статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.
Аналіз установленого статтею 288 КУпАП права на оскарження постанови державного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення показує, що коло осіб, які мають право оскаржити таке рішення, порядок їх оскарження визначені і діють у редакції Закону України від 24.09.2008 № 586-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху».
11.11.2011 набрав чинності Закон №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI). Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом цього перегляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом №3674-VI.
Чинним законодавством передбачено ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
Інших видів платежів (зокрема, у вигляді державного мита) у випадку звернення особи до суду Закон № 3674-VI не передбачає.
Отже, особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору. У випадку незгоди із судовим рішенням про накладення адміністративного стягнення, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, учасники справи вправі оскаржити його в апеляційному порядку і Закон № 3674-VI винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить.
Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.04.2020 у справі №543/775/17.
Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI (в редакції на час подання касаційної скарги) ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102,00 грн. 
Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою складає 2102,00 грн.
За таких обставин, касаційну скаргу слід залишити без руху та встановити скаржнику строк для усунення її недоліку шляхом надання документа про сплату судового збору в сумі 2102,00 грн.
Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007, Код класифікації доходів бюджету 22030102, Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30.03.2020", яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу, Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України, Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України, Кодексу законів про працю України.
Вказаним законом доповнено розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України пунктом 3 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".
На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 332, пунктом 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, -
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Приморського районного суду міста Одеси від 11.03.2020 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2020 у справі №522/21432/19 залишити без руху. 
Надати скаржнику строк для усунення недоліку касаційної скарги у десять днів з моменту закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

........................

........................

........................

А.І. Рибачук
С.Г. Стеценко
Т.Г. Стрелець,
Судді Верховного Суду