ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 р. 	Справа № 953/7013/20	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Перцової Т.С. ,  Русанової В.Б. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 22.06.2020 року по справі № 953/7013/20
за позовом  ОСОБА_1     
до Управління патрульної поліції у Харківській області               
про скасування постанови,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі також - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Київського районного суду м. Харкова із скаргою на постанову по справі про адміністративне правопорушення та дії працівників УПП в Харківській області, в якій просив суд: скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ЕАК № 2291169 від 24.03.2020 або переглянути її в сторону більш обґрунтованого покарання, передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП. 
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.05.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до УПП у Харківській області про скасування постанови - залишено без руху, у зв`язку з її невідповідністю вимогам ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: 1) позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування в позовній заяві, а не скарзі; 2) не зазначено РНОКПП або серію та номер паспорта позивача, повне найменування відповідача, його код ЄДРПОУ, відомі засобу зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти; 3) не зазначено про докази, які підтверджують викладені обставини в позові; 4) не додано оригінал оскаржуваної постанови; 5) не додано власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Крім того, вказано, що відповідно до позовної заяви, оскаржувана постанова була складена 24.03.2020 року, а позов подано до суду - 04.05.2020 року, а до матеріалів справи позивачем клопотання про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважних причин його пропуску додано не було. Також зазначено про необхідність сплатити позивачеві судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп. за вимогу немайнового характеру на реквізити суду.
Вказаною ухвалою надано позивачеві строк для усунення недоліків тривалістю десять днів зі дня вручення копії ухвали та роз`яснено, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.
Згідно із супровідним листом від 06.05.2020 2-а/953/309/20/07, копію ухвали Київського районного суду м. Харкова від 06.05.2020 надіслано на адресу ОСОБА_1 для виконання (а.с. 6), однак матеріали справи не містять повідомлення про вручення позивачеві поштового відправлення. 
10.06.2020 ОСОБА_1 подано до Київського районного суду м. Харкова заяву на виконання вимог ухвали суду від 04.05.2020 про залишення позовної заяви без руху, в якій позивач зазначив, що про наявність цієї ухвали він дізнався 05.06.2020 з порталу Єдиного державного реєстру судових рішень. (а.с. 7)
У поданій заяві позивач просив прийняти виправлену скаргу, відповідно вимог ст. 160,161 КАС України, з наступними додатками: копія постанови про накладення адміністративного стягнення серії ЕАК N2291169 від 24.03.2020 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст.122 КУпАП; копія фіскального чеку Укрпошти від 03.04.2020, що підтверджує відправлення рекомендованого листа до УПП в Харківській області; копія листа, отриманого 27.04.2020, від УПП в Харківській області; копія скарги до УПП в Харківській області на неправомірні дії працівників при винесенні постанови; відповідь про результати розгляду скарги. Також у вказаній заяві позивач повідомив суд, що інших позовів саме по цьому питанню він не подавав. (а.с. 8-17)
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22 червня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу, на підставі п.1 ч.4 ст. 169 КАС України, оскільки позивачем не усунуто недоліки ухвали про залишення позовної заяви без руху у встановлений судом строк, зокрема, не сплачено судовий збір, не надано копії позовної заяви з додатками для відповідача, не викладено вимоги відповідно до приписів ч.1 ст. 168 КАС України тощо.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 22.06.2020 про повернення позовної заяви та поновити розгляд скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення у суді першої інстанції.
Апеляційну скаргу обґрунтовано посиланням на висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 13.12.2016 у справі № 306/17/16-а, згідно якого у справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КпАП, статей 2, 3, 4 Закону № 3674-VI позивач звільняється від сплати судового збору.
Відповідач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
На підставі положень ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Згідно із ч. 2 ст. 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Згідно із ч. 1 ст. 168 КАС України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.
Положеннями статей 160 та 161 КАС України визначено форму та зміст позовної заяви, а також визначено документи, що до неї додаються.
Так, відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи. До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Частинами 1, 2 статті 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. 
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Як встановлено судом, в порушення вищенаведених вимог процесуального закону, позивачем не дотримано форму пред`явленого позову, оскільки позивач звернувся до суду із скаргою, а не шляхом подання позовної заяви у відповідності до ст. 160 КАС України разом із її копією для відповідача. Також позивачем не було надано документ про сплату судового збору. 
В апеляційній скарзі позивач стверджує, що він звільнений від сплати судового збору, посилаючись на висновки колегії суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України, які викладені в постанові від 13 грудня 2016 року у справі №306/17/16-а, згідно із якими у справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КпАП, статей 2, 3, 4 Закону № 3674-VI позивач звільняється від сплати судового збору.
Колегія суддів відхиляє такі доводи скаржника, оскільки у постанові від 18 березня 2020 року (справа №543/775/17) Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи касаційну скаргу Управління патрульної поліції у місті Кременчуці Полтавської області Департаменту патрульної поліції на ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 09 жовтня 2017 року та 15 листопада 2017 року, якими суд апеляційної інстанції залишив апеляційну скаргу без руху з підстав несплати судового збору, а потім повернув, дійшла висновку про необхідність відступити від висновку Верховного Суду України (провадження №21-1410а16), указавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем і відповідачем судового рішення. У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей  287,  288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати  статті 2- 5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Також, у вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду зазначила, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, вказав, що судовий збір за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Вказана постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 по справі № 543/775/17 в силу ч.5 ст.242 КАС України є обов`язковою для врахування.
Відтак, з огляду на висновок Великої Палати Верховного Суду в справі №543/775/17, судовий збір за подання позовної заяви в цій справі підлягає сплаті на загальних підставах. 
Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).
Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2020 рік" визначено, що прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб з 1 січня 2020 року складає 2102 гривні.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що при зверненні до суду з даною позовною заявою позивачем мало бути сплачено судовий збір в розмірі 420 гривень 40 копійок (2102 гривні прожитковий мінімуму * 0,2 ставка судового збору = 420 гривень 40 копійок).
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
За приписами частин 5 та 6 цієї статті суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення.
Отже, чинним законодавством передбачено повернення позовної заяви, якщо у встановлений судом строк позивачем не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху. Повернення позовної заяви - це процесуальна дія, яка припиняє розгляд конкретної позовної заяви на стадії відкриття провадження без вирішення спору по суті, у випадку неможливості її розгляду з підстав, які можуть бути усунуті особою, яка звернулася до суду.
Позивач вважається таким, що не усунув недоліки, якщо до закінчення встановленого судом строку не усунув усіх або хоча б одного недоліку, зазначеного в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.
Як свідчать матеріали справи, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.05.2020 ОСОБА_1 встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з дня вручення її копії. 
Оскільки ухвала про залишення позову без руху відповідно до ч. 1 ст. 241 КАС України є судовим рішенням, питання вручення судових рішень врегульовано ч. 6 ст. 251 КАС України. При цьому, норми ч. 6 ст. 251 КАС України не передбачають, що днем вручення судового рішення є закінчення строку зберігання поштового відправлення або якщо конверт повернуто суду з незалежних від суду причин, як це передбачено ч. 11 ст. 126 КАС України для судових повісток і повідомлень.
Відповідно до ч.6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Зі змісту наведеної норми слідує, що судове рішення вважається належним чином врученим, якщо воно було вручено учаснику справи під розписку, засобами поштового зв`язку, за електронною адресою особи або у разі проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати відправлення, відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи.
Разом з тим, матеріали справи не містять доказів вручення позивачу копії ухвали від 06.05.2020 про залишення позовної заяви без руху. 
Крім цього, встановлюючи позивачеві 10-ти денний строк з моменту отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, судом першої інстанції не було враховано, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 року по 03.04.2020 року на всій території України встановлено карантин.
Відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року N 540-IX розділ VI «Прикінцеві положення» КАС України було доповнено пунктом 3 такого змісту:
" 3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".
Слід зазначити, що постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 року № 239 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 внесено зміни, відповідно до яких карантин продовжено до 24.04.2020 року.
Постановою Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 року № 291 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" карантин продовжено до 11.05.2020 року.
Постановою Кабінету Міністрів України від 04 травня 2020 року № 343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" карантин продовжено до 22.05.2020 року.
Постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" карантин продовжено до 22.06.2020 року.
Постановою Кабінету Міністрів України від 17 червня 2020 року № 500 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" карантин продовжено до 31 липня 2020 року.
З аналізу наведених норм процесуального законодавства вбачається, що строк на усунення недоліків позовної заяви станом на момент постановлення ухвали Київського районного суду м. Харкова від 22.06.2020 не завершився, оскільки перебіг такого строку продовжено Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" на період дії карантину та будь-яких виключень зазначені норми законодавства не передбачають.
Таким чином, повернення позовної заяви з причини не усунення недоліків позовної заяви станом на 22 червня 2020 року є передчасним.
Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, а ухвала Київського районного суду м. Харкова від 22 червня 2020 року підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 312, 320 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Ухвалу  Київського районного суду м. Харкова від 22.06.2020 по справі № 953/7013/20 - скасувати.
Адміністративну справу № 953/7013/20 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Харківській області про скасування постанови направити до Київського районного суду м. Харкова для продовження розгляду. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя 	(підпис)	С.П. Жигилій 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	Т.С. Перцова    В.Б. Русанова