П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  120/3003/19-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Маслоїд О.С.  
Суддя-доповідач -  Граб Л.С.   
19 серпня 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Граб Л.С. 
суддів:  Сторчака В. Ю.  Іваненко Т.В. , 
за участю: секретаря судового засідання:Шпикуляка Ю.В.
представника позивача: Антощука В.Д.
представника відповідача: Кучабської В.В. 

розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку, 
В С Т А Н О В И В :
У вересні 2019 року Державне підприємство "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" (далі ДП "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області", Державне підприємство) звернулося до суду з позовом до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області  (далі Держаудитслужба), в якому просило визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу № 05-41300 від 05.09.2019 року (ідентифікаційний номер моніторингу UA-M-2019-08-14-000016) закупівлі (ідентифікатор закупівлі UA-2019-04-15-000644-a (далі - закупівля), що опублікований 06.09.2019 року). 
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року   позов задоволено: визнано протиправним та скасовано висновок Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області про результати моніторингу № 05-41300 від 05.09.2019 року (ідентифікаційний номер моніторингу UA-M-2019-08-14-000016) закупівлі (ідентифікатор закупівлі UA-2019-04-15-000644-a, що опублікований 06.09.2019 року).
Не погодившись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.
14.02.2020 від позивача через канцелярію суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній вказав, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм матеріального права, при повному та всебічному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, в зв`язку з чим просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.
В судовому засіданні представник відповідача підтримала апеляційну скаргу та просить її задовольнити. 
В свою чергу, представник позивача заперечив стосовно задоволення апеляційної скарги і просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що 15.04.2019 року позивачем через електронну систему закупівель Прозорро розміщено оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію, а саме: Поточний середній ремонт автомобільної дороги 0-02-03-05 Вороновидя-Тиврів-ІІІаргород км 40+000 - 50+000, протяжність 10км (на межі Тиврівського та Шаргородського районів, с. Красне - с. Пеньківка) в межах Вінницької області, код згідно основного словника національного класифікатора України "Єдиний закупівельний словник" ДК 021:2015: 45233142-6 — Ремонт доріг (ідентифікатор закупівлі №UA-2019- 04-15-000644-а).
За наслідками розгляду тендерної пропозиції ТОВ "Спільне українсько-австрійське підприємство "Інтервіас Україна", уповноваженою особою позивача прийнято рішення про визначення вказаного підприємства переможцем закупівлі № UA-2019-04-15-000644-а та прийнято рішення про намір укласти з ним договір.
06.06.2019 року ДП "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" опубліковано повідомлення про намір укласти договір.
25.06.2019 року позивачем укладено договір із ТОВ "Спільне українсько-австрійське підприємство "Інтервіас Україна".
26.06.2019 року до зазначеного вище договору його сторонами було внесено зміни.
27.06.2019 року Державним підприємством опубліковано повідомлення про внесення змін до договору.
15.08.2019 року відповідачем на електронному майданчику закупівель оприлюднено рішення про проведення моніторингу (ідентифікаційний номер моніторингу № UA-M- 2019-08-14-000016 ).
Підставою для моніторингу № UA-M-2019-08-14-000016 слугувала інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Моніторинг проводився на підставі наказу від 14.08.2019 № 45.
06.09.2019 року Держаудитслужбою оприлюднено на електронному майданчику закупівель висновок про результати моніторингу № UA-M-2019-08-14-000016 закупівлі.
За результатами вказаного моніторингу складено висновок про порушення позивачем вимог п. 2 Наказу № 490 - не внесена інформація, зокрема: у повідомлення про намір укласти договір - про умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків) та джерело фінансування закупівлі; у повідомлення про внесення змін до договору - про суму договору після внесення змін та кількості товарів або обсягу виконання робіт чи надання послуг після внесення змін.
З огляду на виявлені порушення, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення у встановленому законодавством порядку та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
10.09.2019 року Державне підприємство звернулося до Держаудитслужби з проханням надати роз`яснення змісту висновку та зобов`язань щодо його виконання, однак відповіді так і не отримало. 12.09.2019 року позивачем розміщено аргументовані заперечення до спірного  висновку.
Не отримавши жодної відповіді, вважаючи висновок моніторингу протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог про протиправність оскаржуваного висновку, а відтак і наявність підстав для його скасування.
Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-XII .
Відповідно до абзацу 2 ст.2 Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Частинами першої, другої, шостої, сьомої статті 5 вказаного Закону врегульовано, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII "Про публічні закупівлі".
Згідно частини першої статті 8 Закону України Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Ст.7-1  Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
При цьому, для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.
Таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.
Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
За приписами п. 3, 6 ч. 1 ст.1  Закону України "Про публічні закупівлі" веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель-інформаційно-телекомунікаційна система, до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та який є частиною електронної системи закупівель та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет, а електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Ч. 10 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Аналіз вищезазначених правових норм дає суду підстави для висновку, що Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом, зокрема, проведення моніторингу закупівлі. Підставами для проведення моніторингу публічних закупівель, у тому числі, є інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. За наявності хоча б однієї з підстав уповноважений орган приймає рішення про початок моніторингу закупівлі. За результатами моніторингу складається відповідний висновок, який оприлюднюється в електронній системі закупівель та може бути оскаржений у суді.
Як вбачається з матеріалів справи  моніторинг проводився на підставі наказу відповідача № 45 від 14.08.2019 року. 
При цьому, підставою для проведення моніторингу закупівлі слугувало звернення Прокуратури Вінницької області щодо перевірки в межах компетенції інформації, викладеної у публікації "Новачок з австрійським засновником натендерив на дорогах третину мільярда", на предмет додержання законодавства під час здійснення закупівель робіт за державні кошти.
Так, положеннями п. 2 ч. 2 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що моніторинг може проводитись на підставі інформація, отриманої від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, саме про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, однак, чинним законодавство чітко не визначено, які саме обставини можуть бути розцінені органом державного фінансового контролю, як ознака порушення у сфері публічних закупівель.
Вказане свідчить, що у Держаудитслужби були законні підстави для проведення моніторингу. 
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема: повідомлення про намір укласти договір про закупівлю та повідомлення про внесення змін до договору.
У п.3 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" зазначено, що веб-поргал Уповноваженого органу з питань закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та який є частиною електронної системи закупівель та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет. Забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу здійснюється у тому числі за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до модуля електронного аукціону та бази даних. Порядок надання доступу та розмір плати встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Наказом № 490 затверджено відповідні форми документів у сфері публічних закупівель, зокрема, повідомлення про намір укласти договір та повідомлення про внесення змін до договору.
За змістом п. 2 Наказу № 490 формами документів затверджуються обов`язкові поля, які заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель.
В той же час, з 03.05.2019 року набрав чинності наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 21.03.2019 № 463 "Про внесення змін до наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490", яким внесено зміни до форм документів у сфері публічних закупівель затверджених Наказом № 490, зокрема:
1) форму повідомлення про намір укласти договір доповнено новими пунктами такого змісту:
-"31. Вид предмета закупівлі.";
-"81.Умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків).";
-"11. Джерело фінансування закупівлі.";
2) форму повідомлення про внесення змін до договору доповнено пунктами:
-"13. Номер додаткової угоди.";
-"14. Сума договору після внесення змін.";
-"15. Кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг після внесення змін.".
При цьому, Міністерство економічного розвитку і торгівлі України у роз`ясненні від 28.05.2019 року №3304-04/22177-06 "Щодо змін внесених до наказу Мінекономрозвитку від 22.03.2016 року № 490" зазначило, що згідно із інформацією, наданою державним підприємством "Прозорро" на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель, відображення полів "Вид предмета закупівлі", "Умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків)", "Номер додаткової угоди", "Сума договору після внесення змін завершені та доступні до заповнення замовниками, а також оновлено друковані форми з їх наявністю. 
Таким чином, заповнення у формах документів у сфері публічних закупівель усієї інформації, передбаченої вимогами законодавства у сфері закупівель, є обов`язковим.
Поряд з цим, заповнення повідомлення про намір укласти договір та повідомлення про внесення змін до договору здійснюється електронною системою закупівель автоматично, що підтверджується змістом самої форми повідомлення, назва якого (повідомлення) містить примітку “*”, а внизу роз`яснення значення символу “*”- Заповнюється електронною системою закупівель автоматично.
Тобто, при формуванні вищезазначеного повідомлення замовник позбавлений можливості вносити (змінювати, видаляти) будь-які дані до даного повідомлення, оскільки електронна система закупівель - це інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Так, листом ТОВ "ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА" № 998/09 від 09.09.2019 року повідомлено, що на момент створення позивачем закупівлі поле "Умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків)" не було реалізовано в системі Прозорро, тому у формі повідомлення про намір укласти договір, яке формується на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель автоматично, дане поле відсутнє. Поле "Джерело фінансування закупівлі", а також додаткові поля у формі повідомлення про внесення змін до договору, а саме "Сума договору після внесення змін" та "Кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг після внесення змін" технічно не реалізовані в системі Прозорро. У листі також наголошено на тому, що вносити зміни у форми документів повідомлення про намір укласти договір та повідомлення про внесення змін до договору технічно неможливо у зв`язку з тим, що відповідні звіти формуються автоматично на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель.
Під час судового розгляду справи, судом першої інстанції встановлено дійсну наявність технічних несправностей електронної системи публічних закупівель у вказаний період, що  було підтверджено і сторонами по справі.
Наведене свідчить, внаслідок певних технічних проблем функціонування електронної системи Прозорро, а саме- відсутності необхідних полів для заповнення, позивач фактично був позбавлений можливості належним чином, заповнити форму повідомлення про намір укласти договір та форму повідомлення про внесення змін. 
Колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції,  що технічні аспекти роботи електронної системи закупівель, які виникли не з вини Державного підприємства, не можуть бути безумовною підставою для притягнення останнього до відповідальності внаслідок порушення вимог законодавства про публічні закупівлі.
З матеріалів справи слідує, що позивач за результатами моніторингу, подав свої заперечення відповідачеві, в яких повідомив про технічну неможливість заповнення відповідних полів повідомлень у зв`язку з їх відсутністю.
Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції, чинним законодавством передбачено проведення державних закупівель відповідним чином із застосуванням електронної системи Прозоро. Під час застосування вказаної системи користувач має правомірні очікування, що електрона система працюватиме належним чином, а також щодо безпроблемного користування та застосування такої системи. Користувач не повинен докладати самостійних значних зусиль для подолання  недоліків вказаної системи.
Правомірне очікування виникає у тому випадку, коли внаслідок заяв чи обіцянок від імені органу публічної влади, або внаслідок усталеної практики в особи сформувалося розумне сподівання, що стосовно неї орган публічної влади діятиме саме так, а не інакше.
Оскільки під час розгляду справи в суді першої інстанції підтверджено відсутність вини позивача, оскільки його уповноваженими особами були вчинені всі можливі з їх сторони дії щодо дотримання вимог законодавства про публічні закупівлі. Не заповнення ж відповідних полів відбулось через об`єктивні незалежні від них обставини. Технічні несправності електронної системи публічних закупівель не можуть ставитись у провину позивачеві та констатації факту вчинення ним порушення законодавства. 
В той же час, колегія суддів звертає увагу на наступне.
Частиною другою статті 2 КАС  України регламентовано, що  у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно;  розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі № 640/467/19 вказав, що висновок про результати моніторингу закупівлі, який  є індивідуально-правовим та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст.2 КАС України. 
Також Верховним Судом зазначено, що аналіз приписів статті 7-1 Закону № 922-VIII та  розділу ІІІ Порядку № 86 дозволяє дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного Висновку, відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:
-структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);
-найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.
У вищезазначеній постанові Верховного Суду, окрім іншого, звернуто увагу, що, зазначивши у висновку про необхідність "усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель", необхідно конкретизувати яких саме заходів має вжити позивач та визначити спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.
Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного суду від 10.12.2019 у справі №160/9513/18 та від 11 червня 2020 року у справі №160/6502/19.
Крім того, в постанові Верховного Суду від 11 червня 2020 року у справі №160/6502/19, вказано, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і про визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Як вбачається зі змісту оскаржуваного висновку, Держаудитслужбою зобов`язано ДП "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення у встановленому законодавством порядку, проте не конкретизовано яких саме заходів повинно вжити позивач, які саме дії та на підставі яких положень закону повинні бути здійснені для усунення виявлених порушень, що не заперечувалося і представником відповідача під час апеляційного розгляду справи.
Варто звернути увагу, що під час апеляційного розгляду справи, судом з`ясовувалося у представника відповідача які існували шляхи усунення виявлених під час моніторингу порушень, однак представником відповідача не надано обгрунтованої відповіді.
З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що висновок  від 06.09.2019 як акт індивідуальної дії, окрім іншого, не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості. 
Підсумовуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку.
При цьому, аргументи апеляційної скарги відповідача є безпідставними, носять формальний характер і не ґрунтуються ні на фактичних обставинах, ні на вимогах закону та спростовуються матеріалами справи.  
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області залишити без задоволення, а  рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
Постанова суду складена в повному обсязі  26 серпня 2020 року.

Головуючий	 	 	Граб Л.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Сторчак В. Ю.    Іваненко Т.В.