УХВАЛА

22 липня 2020 року 
м. Київ

Справа №  904/684/18 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:
Кондратової І.Д.,

розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі"

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області
(суддя - Бондарєв Е.М.)
від 18.06.2018

та постанову Центрального апеляційного господарського суду
(головуючий -  Широбокова Л.П., судді - Орєшкіна Є.В., Подобєд І.М.)
від 18.05.2020

у справі за позовом Магдалинівського міжрайонного управління водного господарства 
до Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго"
про скасування оперативно-господарської санкції,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням від 18.06.2018, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 18.05.2020, Господарський суд Дніпропетровської області задовольнив позов повністю та скасував оперативно-господарську санкцію, застосовану до Магдалинівського міжрайонного управління водного господарства рішенням комісії Магдалинівського району електричних мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" протоколом № 97 від 26.01.2018 з розгляду акту про порушення № 007799 від 03.08.2015 про нарахування недоврахованої електричної енергії в сумі 849 449,84 грн.

12.06.2020 АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося із касаційною скаргою у справі № 911/2048/19 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2018 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 18.05.2020, в якій просить скасувати зазначені судові рішення та прийняти нове рішення про відмову у позові.

02.07.2020 касаційну скаргу зареєстровано та передано судді-доповідачу Кондратовій І.Д., визначеному в порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України.

У касаційній скарзі заявник:

-  викладає фактичні обставини справи, що встановлені судами попередніх інстанцій та обставини, що були відхилені ними; 

- стверджує, що судові рішення не містять мотивованої оцінки кожного аргументу позивача, ухвалені з порушенням правил оцінки доказів та не відповідають вимогам пунктів 1, 4 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 6 "Про судове рішення"; 

- зазначає, що суди неправильно застосували норми матеріального права: пункт 6.20 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31.07.1996 № 28, та підпункт 2 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 внаслідок помилкового висновку про непідтвердження матеріалами справи причетності позивача до пошкодження цілісності пломбувального матеріалу пломби на дверях комірки трансформатора;

- цитує положення статті 322, частини 2 статті 614 Цивільного кодексу України, постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 16.12.2015 № 3 "Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання", а також зазначає про наявність правових висновків, викладених у постановах Вищого господарського суду України та постановах Верховного Суду від 31.07.2019 у справі № 911/1776/18 та від 15.05.2018 № 923/826/17.

Перевіривши форму і зміст касаційної скарги, суд касаційної інстанції дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

1. Щодо підстав касаційного оскарження.

08.02.2020 набув чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Ко-дексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгля-ду судових справ" від 15.01.2020 № 460 - ІХ (надалі - Закон від 15.01.2020 № 460 - ІХ), згідно з яким, зокрема, змінено підстави касаційного оскарження судових рі-шень та вимоги до змісту касаційної скарги. 

Згідно з пунктом 5 частини 2  статті 290 Господарського процесуального кодексу України, у редакції Закону від 15.01.2020 № 460 - ІХ,  у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Ко-дексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Так, відповідно до частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

- якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

- якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

- якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

- якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу.

Таким чином, у касаційній скарзі на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції мають зазначатися підстава (підстави) касаційного оскарження судових рішень, а саме: 

1) насамперед, вказується, яка норма матеріального та процесуального права неправильно застосована чи порушена судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 

2) також має міститися посилання на відповідний пункт (пункти) частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України як на підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, і при цьому, додатково зазначається:

- постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні - у разі оскарження судових рішень з тієї підстави, що суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду (пункт 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України); 

- обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду - у разі оскарження судових рішень з підстави необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні (пункт 2 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України).

Дослідивши касаційну скаргу на предмет відповідності вищенаведеним вимогам процесуального закону, Верховний Суд установив, що касаційна скарга в частині обґрунтування підстав для оскарження судового рішення в касаційному порядку міс-тить лише виклад фактичних обставин справи, які встановлені судами та обставини, що були відхилені ними; цитати нормативних актів та постанов Пленуму Вищого господарського суду України, перелік постанов Вищого господарського суду України, посилання на постанови Верховного Суду від 31.07.2019 у справі № 911/1776/18 та від 15.05.2018 № 923/826/17; із зазначенням, що суди попередніх інстанцій ухвалили рішення з неправильним застосуваням норм матеріального права, що не є належним правовим обґрунтуванням підстав касаційного оскарження судових рішень.

Отже, заявником не зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підстави (підстав), тобто касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 5 частини 2  статті 290 цього Кодексу (у редакції Закону від 15.01.2020 № 460 - ІХ), а тому залишається без руху відповідно статті 174, частини 2 статті 292 цього Кодексу.

2. Щодо судового збору.

Крім того, Верховний Суд, перевіривши матеріали касаційної скарги, встановив, що скаргу подано без додержання вимог, викладених у пункті 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України, який, зокрема, визначає, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вирішуючи питання щодо обов`язку скаржника сплатити судовий збір у встановле-них порядку і розмірі, суд виходить з того, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011.

Позивач звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області області у 2018 році.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 762,00 грн.

За подання касаційної скарги на рішення суду ставки судового збору встановлю-ються у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (підпункт 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до вимог касаційної скарги, заявник за подання касаційної скарги повинен був сплатити судовий збір у розмірі 3 524,00 грн (200 %  від 1 762,00 грн).

До касаційної скарги заявник не додав документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, тому касаційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України для надання строку на усунення встановлених недоліків, зокрема, і в частині сплати судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись нормами статей 174, 234, пункту 5 частини 2 та пункту 2 частини 4 статті 290, частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2018 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 18.05.2020 у справі № 904/684/18 залишити без руху.

2. Встановити скаржнику строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків касаційної скарги таким способом: 

- подати до суду уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підстави (підстав), з доказами надіслання копій відповідних уточнень (змін) до касаційної скарги іншим учасникам справи;

- надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3 524,00 грн.

3. Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя                                                                                                     І. Кондратова