Ухвала
 
02 вересня 2020 року
м. Київ
 
справа № 757/20504/17-ц
 
провадження № 61-1420св20 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач),
суддів: Воробйової І. А., Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А., 
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго»,
треті особи:Фонд державного майна України, ОСОБА_2 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційні скарги приватного акціонерного товариства «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня 2017 року у складі судді Сичука М. М. та постанову апеляційного суду Вінницької області від 26 січня 2018 року у складі колегії суддів: Медвецького С. К., Оніщука В. В., Сала Т. Б., й на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 27 грудня 2019 року у складі судді Сопруна В. В.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
1.    Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У квітні 2017 року ОСОБА_1  звернулася до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» (далі - ПАТ «Черкасиобленерго»), треті особи: Фонд державного майна України,               ОСОБА_2 , про визнання незаконним її звільнення з посади виконуючої обов`язки голови правління ПАТ «Черкасиобленерго» на підставі рішення (протоколу) позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго» від 13 лютого 2017 року № 1/2017, скасування наказу 
від 30 березня 2017 року № 148-п/13 про припинення тимчасового виконання повноважень голови правління ПАТ «Черкасиобленерго» та поновлення на посаді.
 
Позовна заява мотивована тим, що 17 квітня 2015 року вона була призначена на посаду виконуючої обов`язки голови правління ПАТ «Черкасиобленерго». Того самого дня між нею та ПАТ «Черкасиобленерго» було укладено трудову угоду, вона приступила до тимчасового здійснення повноважень голови правління товариства до обрання голови правління товариства на загальних зборах ПАТ «Черкасиобленерго».
13 лютого 2017 року відбулися позачергові загальні збори акціонерів 
ПАТ «Черкасиобленерго». За результатами голосування було прийнято рішення про припинення тимчасового виконання повноважень голови правління ПАТ «Черкасиобленерго»  ОСОБА_1  та обрано виконуючим обов`язки голови колегіального виконавчого органу товариства ОСОБА_2 .
Наказом виконуючого обов`язки ПАТ «Черкасиобленерго» від 30 березня 
2017 року № 148-п/13 припинено тимчасове виконання  ОСОБА_1   повноважень голови правління на підставі пункту 9 статті 36 КЗпП України.
ОСОБА_1 вказувала, що позачергові збори відбулися з порушенням законодавства, оскільки наказ про затвердження завдання на голосування представниками держави на загальних зборах ПАТ «Черкасиобленерго» 
13 лютого 2017 року не видавався, а відповідне розпорядження Кабінету Міністрів України про затвердження наказу не приймалося. Голосування на загальних зборах ПАТ «Черкасиобленерго» 13 лютого 2017 року відбулося              з порушенням передбаченого законом порядку.
 
Короткий зміст судових рішень 
Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня 
2017 рокуу задоволенні позову  ОСОБА_1  відмовлено.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що відповідно до Закону України «Про управління об`єктами державної власності» уповноважені органи управління відповідно до покладених на них завдань здійснюють управління корпоративними правами держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Фонд державного майна України відповідно до законодавства здійснює управління корпоративними правами держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Положення наведеного Закону України не встановлюють конкретний механізм управління корпоративними правами держави, а спрямовані на надання повноважень Кабінету Міністрів України щодо встановлення відповідного порядку. Ці повноваження було реалізовано шляхом видання постанови Кабінету Міністрів України від 30 жовтня 2014 року № 678 «Про деякі питання управління корпоративними правами держави», якою було затверджено Порядок надання і погодження завдань на голосування представника держави на загальних зборах та засіданнях наглядової ради господарського товариства, у статутному капіталі якого є корпоративні права держави (далі - Порядок).
Суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуваний наказ про припинення тимчасового виконання повноважень голови правління
ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_1 є правомірним, виданий  відповідно до чинного законодавства та внутрішніх документів товариства. Отже, він не підлягає скасуванню.
 
Постановою апеляційного суду Вінницької області від 26 січня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діяв її представник - ОСОБА_3 , задоволено. 
Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня                     2017 року скасовано. 
Позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано незаконним звільнення ОСОБА_1 з посади виконуючої обов`язки голови правління ПАТ «Черкасиобленерго» на підставі рішення (протоколу) позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго» від 13 лютого                            2017 року. Скасовано наказ від 30 березня 2017 року про припинення ОСОБА_1 тимчасового виконання повноважень голови правління ПАТ «Черкасиобленерго». Поновлено ОСОБА_1 на посаді тимчасово виконуючої обов`язки голови правління ПАТ«Черкасиобленерго».
 
Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що приймаючи на позачергових загальних зборах акціонерів рішення про припинення повноважень ОСОБА_1 , представник Фонду державного майна України, як акціонер, діяв всупереч постанови Кабінету Міністрів України   від 30 жовтня 2014 року № 678 «Про деякі питання управління корпоративними правами держави» у частині відсутності затвердженого розпорядження Кабінету Міністрів України на голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго», а також всупереч забороні, встановленої ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2017 року у справі № 823/239/17, що набрала законної сили та є обов`язковою для виконання.
 
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 травня 2018 року касаційні скарги                         ПАТ «Черкасиобленерго» та Фонду державного майна України залишено без задоволення. Постанову апеляційного суду Вінницької області від 26 січня 2018 року залишено без змін (провадження № 61-5539св18). 
 
Верховного Суд зазначив, що встановивши відсутність затвердженого розпорядження Кабінету Міністрів України на голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго» 13 лютого 2017 року, врахувавши заборону, встановлену ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2017 року у справі № 823/239/17, апеляційний суд дійшов вірного висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 
 
19 грудня 2019 року ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» подало апеляційну скаргу на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня 2017 року.
 
Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 27 грудня 2019 року апеляційну скаргу ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня 2017 року                         у справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Черкасиобленерго», треті особи: Фонд державного майна України, ОСОБА_2 , про визнання звільнення незаконним, скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі, повернуто особі, яка її подала.
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги 
 
У січні 2020 року приватне акціонерне товариство «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» (далі - ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія») подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Вінницького міського суду Вінницької області                                    від 10 жовтня 2017 року та постанову апеляційного суду Вінницької області від 26 січня 2018 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення й закрити провадження у справі.
 
У січні 2020 року ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 27 грудня 2019 року в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення, справу передати для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
 
У січні 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» на рішення Вінницького міського суду Вінницької області                            від 10 жовтня 2017 року та постанову апеляційного суду Вінницької області    від 26 січня 2018 року з пропуском строку на касаційне оскарження.
Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного 
суду від 24 січня 2020 року поновлено ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» строк на касаційне оскарження судових рішень, касаційну скаргу ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» залишено без руху для усунення недоліків, а саме запропоновано сплатити судовий збір за подання касаційної скарги і надати документ, що підтверджує сплату. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.   
У січні 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга приватного акціонерного товариства «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 27 грудня 2019 року.
Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного 
суду від 24 січня 2020 року касаційну скаргу ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 27 грудня 2019 року залишено без руху для усунення недоліків, а саме запропоновано сплатити судовий збір за подання касаційної скарги і надати документ, що підтверджує сплату.
Ухвалами Верховного Суду від 03 лютого 2020 року відкрито касаційне провадження в указаній справі і витребувано з Вінницького міського суду Вінницької області цивільну справу № 757/20504/17-ц. Надіслано учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснено їм право подати відзив на касаційну скаргу.
У лютому 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.
Аргументи учасників справи
 
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу 
 
Касаційна скарга на судові рішення по суті спору вмотивована тим, що ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» володіє 25,0000 % акцій у статутному капіталі ПАТ «Черкасиобленерго». Судові рішення стосуються поновлення на посаді особи, яку обрано акціонерами ПАТ «Черкасиобленерго», а тому указані судові рішення впливають на його права як учасника товариства - акціонера, а саме брати участь в управлінні товариством. Спір у даній справі є не трудовим, оскільки стосується управління діяльністю юридичної особи. Посилається на неврахування судами правових позицій Верховного Суду викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 30 січня 2019 року у справі № 775/10947/17 (провадження 14-435цс18), від 10 вересня 2019 року у справі № 921/36/18 (провадження 12-293гс18). 
 
У касаційній скарзі на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 27 грудня 2019 року ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» зазначає, що статтею 357 ЦПК України визначено виключний перелік підстав для повернення апеляційної скарги.
Повертаючи апеляційну скаргу ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія», суд апеляційної інстанції вийшов за межі процесуальних повноважень та застосував непередбачену процесуальним законодавством підставу для повернення апеляційної скарги. Судами порушено положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року             (далі - Конвенція). Посилання у судовому рішенні на постанову Верховного Суду від 06 листопада 2019 року у справі № 192/2688/16-ц є безпідставним, оскільки спірні правовідносини у цій справі є відмінними від тих, які були предметом розгляду судом у вказаній постанові суду.
 
Доводи осіб, яка подали відзиви на касаційні скарги
 
У березні 2020 року ОСОБА_4 , ПАТ «Черкасиобленерго» подали до Верховного Суду аналогічні відзиви на касаційні скарги ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія», в яких зазначено, що касаційні скарги є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення, а судові рішення скасуванню. Посилалися на аналогічні доводи викладені у касаційних скаргах.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
17 квітня 2015 року на засіданні Наглядової ради (протокол № 3) ПАТ «Черкасиобленерго» прийнято рішення про призначення з 17 квітня                   2015 року ОСОБА_1 на посаду тимчасово виконуючої обов`язки Голови правління ПАТ «Черкасиобленерго» до проведення загальних зборів ПАТ «Черкасиобленерго», що оформлено наказом.
Того самого дня між  ОСОБА_1 та ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Голови Наглядової ради укладено трудову угоду № 204-03/18-15                                   з виконуючим обов`язки керівника виконавчого органу                                              ПАТ «Черкасиобленерго»(далі - трудова угода). Відповідно до                           наказу № 110-п позивач приступила до тимчасового здійснення повноважень голови правління товариства з 17 квітня 2015 року.
 
Пунктом 6.2. трудової угоди передбачено, що вона припиняться, зокрема,                      у випадках, передбачених пунктом 6.3, а також з інших підстав, передбачених законодавством. Відповідно до підпункту г) пункту 6.3. трудової угоди керівник може бути відсторонений від посади, а цю угоду розірвано з ініціативи Наглядової ради до закінчення строку її дії за рішенням загальних зборів акціонерів. 
 
Для голосування на засіданні Наглядової ради від 17 квітня 2015 року Фондом державного майна України було видано наказ «Про затвердження завдання на голосування представниками держави на засіданні наглядової ради ПАТ «Черкасиобленерго», який погоджено 15 квітня 2015 року розпорядженням Кабінету Міністрів України.
 
10 січня 2017 року Фондом державного майна України було прийнято рішення про скликання 13 лютого 2017 року позачергових загальних зборів 
ПАТ «Черкасиобленерго».
 
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 10 лютого 
2017 року вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії наказу Фонду державного майна України від 10 січня 2017 року № 8 «Про забезпечення організації позачергових загальних зборів 
ПАТ «Черкасиобленерго» 13 лютого 2017 року» до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі; заборонено Фонду державного майна України вчиняти дії, направлені на виконання наказу № 8 від 10 січня 
2017 року «Про забезпечення організації позачергових загальних зборів 
ПАТ «Черкасиобленерго» 13 лютого 2017 року».
13 лютого 2017 року відбулися позачергові загальні збори акціонерів 
ПАТ «Черкасиобленерго». За результатами голосування прийнято рішення (протокол № 1/2017) ПАТ «Черкасиобленерго» від 13 лютого 2017 року про припинення тимчасового виконання повноважень голови правління ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_1 та трудової угоди укладеної з нею                   із моменту прийняття рішення загальними зборами товариства, та обрано ОСОБА_2 виконуючим обов`язки голови колегіального виконавчого органу товариства.
Наказом виконуючого обов`язки ПАТ «Черкасиобленерго» № 148-п/13                     від 30 березня 2017 року припинено тимчасове виконання                          ОСОБА_1 повноважень голови правління ПАТ«Черкасиобленерго» на підставі пункту 9 статті 36 КЗпП України.
Відповідно до пункту 9.3.20 Статуту ПАТ «Черкасиобленерго» (далі - Статут) до виключної компетенції Загальних зборів відноситься обрання та припинення повноважень Голови Правління Товариства.
Згідно з пунктом 11.11 Статуту ПАТ «Черкасиобленерго» до вирішення загальними зборами питання про припинення повноважень Голови Правління Наглядова рада зобов`язана призначити особу, яка тимчасово здійснюватиме повноваження Голови Правління Товариства та скликати позачергові Загальні збори.
2.    Мотивувальна частина 
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» передбачено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
Касаційні провадження за касаційними скаргами ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» підлягають закриттю, виходячи з такого.
Згідно зі статтею 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення. 
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на касаційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її    (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.
Верховний Суд наголошує на тому, що судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. 
Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або                                     у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини                  і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.
ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія», не погоджуючись із рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня                   2017 року та постановою апеляційного суду Вінницької області від 26 січня 2018 року, ухвалою Вінницького апеляційного суду від 27 грудня 2019 року, звернулося до суду касаційної інстанції із касаційними скаргами про перегляд вказаних судових рішень.
ПрАТ «Українська енергозберігаюча сервісна компанія», є акціонером                       ПАТ «Черкасиобленерго», частка якого у статутному капіталі останнього складає 25, 0000 %, яке й було стороною у справі й використало своє процесуальне право на оскарження судового рішення. 
Відповідно до статті 25 Закону України «Про акціонерні товариства» кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на: 1) участь в управлінні акціонерним товариством; 2) отримання дивідендів; 3) отримання у разі ліквідації товариства частини його майна або вартості частини майна товариства; 4) отримання інформації про господарську діяльність акціонерного товариства. Одна проста акція товариства надає акціонеру один голос для вирішення кожного питання на загальних зборах, крім випадків проведення кумулятивного голосування. Акціонери - власники простих акцій товариства можуть мати й інші права, передбачені актами законодавства та статутом акціонерного товариства.
Згідно зі статями 92, 97 ЦК Україниюридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників                 і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до статті 25 Закону України «Про акціонерні товариства» загальні збори є вищим органом акціонерного товариства.
Статтею 32 Закону України «Про акціонерні товариства» передбачено, що                у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники. На загальних зборах за запрошенням особи, яка скликає загальні збори, також можуть бути присутні представник незалежного аудитора (аудиторської фірми) товариства та посадові особи товариства незалежно від володіння ними акціями цього товариства, представник органу, який відповідно до статуту представляє права та інтереси трудового колективу. Перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складається станом на 24 годину за три робочих дні до дня проведення таких зборів у порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України. На вимогу акціонера товариство або особа, яка веде облік права власності на акції товариства, зобов`язані надати інформацію про включення його до переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах. Вносити зміни до переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах акціонерного товариства, після його складення заборонено.
За положеннями статті 98 ЦК України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом.
Відповідно до статті 116 ЦК України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі; брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди).
Сама по собі наявність частки у статутному капіталі товариства не є достатньою підставою для висновку про те, що рішення суду, прийняте щодо такого товариства, впливає на права, інтереси та (або) обов`язки учасника цього товариства - акціонера, та не свідчить про порушення корпоративних прав останнього, оскільки, в даному випадку, судом не встановлено прямого правового зв`язку між судовим рішенням та корпоративними правами скаржника.
Згідно зі статтею 167 ГК Україникорпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.
Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав. Участь у товаристві майном і узгодження між учасниками спільного управління ним наділяє учасника корпоративними правами, а тому відносини щодо цих прав мають характер корпоративних правовідносин (частини перша, третя статті 167 ГК України).
Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про господарські товариства» учасник товариства має право, зокрема, брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах.
Повноваження органу управління товариства (на надання зазначеної згоди), який діє від імені товариства, не можна ототожнювати з корпоративними правами його учасників, які діяти від імені товариства не мають права.  
У постановах від 08 жовтня 2019 року у справі № 916/2084/17                         (провадження № 12-77 гс 19), від 15 жовтня 2019 року у справі                                 № 905/2559/17 (провадження № 12-264 гс 18) та від 03 грудня 2019 року                     у справі № 904/10956/16 (провадження № 12-90 гс 19) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що договори, укладені посадовою особою товариства без передбаченої статутом згоди загальних зборів, не порушують прав та інтересів учасників такого товариства, оскільки: згода загальних зборів товариства на укладення договору є згодою органу управління товариства, який діє від імені товариства. 
Повноваження органу управління товариства (на надання зазначеної згоди), який діє від імені товариства, не можна ототожнювати з корпоративними правами його учасників, які діяти від імені товариства права не мають; за договором, укладеним товариством, права та обов`язки набуває таке товариство як сторона договору. При цьому, правовий стан (сукупність прав та обов`язків) безпосередньо учасників цього товариства жодним чином не змінюється; підписання генеральним директором оспорюваних договорів без передбаченої статутом згоди загальних зборів цього товариства може свідчити про порушення прав та інтересів самого товариства, а не корпоративних прав його учасника, оскільки генеральний директор діяв саме від імені товариства, а не його учасників.
Отже, судове рішення може порушувати права та інтереси цього товариства, а не корпоративні права акціонера цього товариства.
Верховний Суд також бере до уваги усталену практику Європейського суду               з прав людини, відповідно до якої акціонер (учасник) юридичної особи, навіть мажоритарний, не може розглядатись як належний заявник, якщо йдеться про порушення прав юридичної особи ( рішення від 20 травня                    1998 року у справі «Кредитний та індустріальний банк проти                                         Чеської Республіки» (Credit and Industrial Bank v. the Czech Republic),                         заява № 29010/95; рішення від 18 жовтня 2005 року у справі «Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України» (Case of Terem LTD, Chechetkin and                            Olius v. Ukraine), заява № 70297/01, пункти 28-30; рішення від 21 грудня                    2017 року у справі «Фельдман та банк «Слов`янський» проти України»,                      заява № 42758/05, пункт 30). 
При цьому навіть у разі, якщо юридичну особу було ліквідовано, Європейський суд з прав людини розглядає справи за заявою саме такої юридичної особи, допускаючи її представництво в особі акціонера (учасника), якщо юридична особа не може брати участь у справі в особі своїх органів (рішення від 21 грудня 2017 року у справі «Фельдман та банк «Слов`янський» проти України», заява № 42758/05, пункт 1 резолютивної частини).
ПАТ «Черкасиобленерго» брало участь у справі, скористалося процесуальними правами на оскарження судових рішень, а права його акціонера судовими рішеннями не порушені.
Ураховуючи відсутність порушення прав та інтересів скаржника, касаційні провадження підлягають закриттю як помилково відкриті.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 396 ЦПК України суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом першої чи апеляційної інстанції питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.
До подібних правових висновків про закриття касаційного провадження, якщо права особи, яка не була залучена до участі у справі й вона оскаржує судові рішення, не порушені, дійшла Велика Палата Верховного Суду              у постанові   від 07 квітня 2020року у справі № 504/2457/15-ц, провадження № 14-726цс19.   
Перевіривши право оскаржити у касаційному порядку судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій, Верховний Суд дійшов висновку про закриття касаційних проваджень, оскільки заявник не довів, що оскаржуваними судовими рішеннями вирішено питання про його права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.
Керуючись статтею 17, частиною першою статті 389, пунктом 3 частини першої статті 396 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
 
Касаційні провадження за касаційними скаргами приватного акціонерного товариства «Українська енергозберігаюча сервісна компанія» на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня 2017 року                       та постанову апеляційного суду Вінницької області від 26 січня 2018 року             й на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 27 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», треті особи: Фонд державного майна України, ОСОБА_2 , про визнання звільнення незаконним, скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі, закрити.
Копію постанови та додані до скарг матеріали надіслати особі, яка подала касаційні скарги.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                               Д. Д. Луспеник
Судді:                                                                                               І. А. Воробйова 
                                                                                                     Б. І. Гулько
Г. В. Коломієць
                                                                                                            Р. А. Лідовець