УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №289/767/20 Головуючий у 1-й інст. Ярмоленко В. В. 
Категорія 60 Доповідач Миніч Т. І. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:
головуючого – судді: Миніч Т.І., 
суддів:                  Трояновської Г.С., 
Павицької Т.М., 
секретаря
судового засідання Ковальської Я.В.
без виклику сторін 
розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на ухвалу судді Малинського районного суду Житомирської області від 25 червня 2020 року, постановлену під головуванням судді Ярмоленка В.В.
у цивільній справі №289/767/20 за позовом ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області, Кичкирівського старостинського округу Радомишльського району Житомирської області, треті особи: Радомишльська державна нотаріальна контора Житомирської області, приватний нотаріус Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Камінська Людмила Василівна, Житомирський обласний державний нотаріальний архів про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяв для прийняття спадщини,
в с т а н о в и в:

У травні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Радомишльського районного суду Житомирської області із позовом. Просив визначити йому додатковий строк для подачі заяв про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 своєї матері ОСОБА_2 , 1926 року народження, та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 своєї баби ОСОБА_3 , 1907 року народження. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що на звернення до нотаріуса із відповідними заявами про вступ у спадщину йому було відмовлено, у зв`язку з пропуском строку для подачі заяв та роз`яснено, що вказаний строк може бути продовжений в судовому порядку. Для оформлення своїх спадкових прав йому необхідно подати нотаріусу документи, що підтверджують наявність спадкового майна у спадкодавців та документи про підтвердження родинних зв`язків позивача зі спадкодавцями, а також рішення суду, яким позивачу визначено додатковий строк для прийняття спадщини. 
На підставі розпорядження в.о. голови Радомишльського районного суду Житомирської області №25 від 22 травня 2020 року матеріали цивільної справи №289/767/2020 направлено для розгляду до Малинського районного суду Житомирської області.
Ухвалою Малинського районного суду Житомирської області від 01 червня 2020 року позовну заяву залишено без руху на підставі положень ст.185 ЦПК України і для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків надано позивачу строк чотири дні з дня отримання копії цієї ухвали.
Ухвалою судді Малинського районного суду Житомирської області від 12 червня 2020 року у задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору відмовлено, а ОСОБА_1 визначено строк, який не може перевищувати три дні з дня вручення цієї ухвали, для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали від 01 червня 2020 року.
Ухвалою судді Малинського районного суду Житомирської області від 25 червня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу. 
Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просив ухвалу Малинського районного суду Житомирської області від 25 червня 2020 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. На думку апелянта, суддя не оглянув оригінал квитанції про сплату судового збору, наданої на виконання вимог ухвали суду першої інстанції, помилково зазначивши дату сплати останнього як 24 червня 2020 року. Тому вважає ухвалу Малинського районного суду Житомирської області від 25 червня 2020 року незаконною та такою, яка порушує головні принципи прав людини в Україні.
Відповідно до ч.1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України. 
Відповідно до ч.2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Ухвала суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові) віднесена до п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України. 
Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи викладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.
Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, апеляційний суд вважає, що скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до положень ч.ч.1,3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Тобто, підставою для залишення без руху позовної заяви на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі є виключно недотримання позивачем вимог ст.ст.175,177 ЦПК України.
Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви визначено у ст.175 ЦПК України, а положеннями ст.177 ЦПК України передбачено перелік документів, що додаються до позовної заяви.
Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем в порушення п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» невірно визначено коло відповідачів, оскільки позов має бути пред`явлений до спадкоємців, а не до органу місцевого самоврядування. Крім того, суддя при постановленні оскаржуваної ухвали звернув увагу на необхідність застосування до спірних правовідносин норм ЦК УРСР в редакції 1963 року, який діяв на момент смерті ОСОБА_3 . Суд також зазначив, що позивачем не надано доказів відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій та видачі свідоцтва про право власності. Крім того, суддя вказав на необхідність подання документу про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру в розмірі 768,40 грн.
05 червня 2020 року позивач подав заяву на виконання вимог вказаної ухвали із клопотанням про звільнення його від сплати судового збору (а.с.34-35), у задоволенні якого ухвалою судді Малинського районного суду Житомирської області від 12 червня 2020 року було відмовлено, а ОСОБА_1 визначено строк, який не може перевищувати три дні з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали від 01 червня 2020 року.
24 червня 2020 року на адресу районного суду надійшла заява ОСОБА_1 на виконання вимог вищевказаних ухвал та додано оригінал квитанції про сплату ним 19 червня 2020 року судового збору в розмірі 768,40 грн. 
Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не повністю виконано вимоги ухвали судді від 01 червня 2020 року про залишення позовної заяви без руху.
Проте, погодитись з такими висновками суду неможливо з огляду на наступне.
Згідно з пунктами 2-9 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.
Суд першої інстанції також вказав, що позивачем не вживались заходи досудового врегулювання спору, що полякає у недотриманні позивачем нотаріального порядку оформлення права на спадщину та матеріалів позовної заяви не додано процесуального документу на підтвердження відмови нотаріуса. 
Проте з таким висновком також не можна в повній мірі погодитись.
Так, відповідно до п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок врегулювання спору.
Сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом(ч.1 ст.16 ЦПК України).
Відповідно до абз.2 п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України  від 30.05.2008 №7 «Про судову практику в справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Матеріали справи свідчать, що позивач не звертався до нотаріуса по питанню оформлення спадкових прав на зазначену в позовній заяві нерухомість та відмова нотаріуса в оформленні права на спадщину відсутня.
Водночас, позовна заява містить клопотання позивача про витребування у третіх осіб доказів для дослідження у судовому засіданні.
Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, на які посилається позивач.
Усі наявні у позивача докази мають бути подані разом з позовною заявою (ч.2 ст.83, ч.5 ст.177 ЦПК України).
Разом з тим, ненадання відповідних доказів не може бути безумовною підставою для повернення позовної заяви позивачу, оскільки останній звернувся до суду за захистом своїх прав та надав відповідні документи, які вважав за потрібне для підтвердження своїх вимог.
Оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності суд має надати в нарадчій кімнаті та в залежності від цього вирішити спір.
Окрім того, визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її позивачу, суд вважав, що недоліки позовної не усунуто у встановлений судом строк.
Проте, такі висновки не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки ухвала суду від 01 червня 2020 року про залишення позовної заяви без руху була отримана позивачем 04 червня 2020 року (а.с.38), а 05 червня 2020 року ним подано заяву про звільнення від сплати судового збору (а.с.34-35), відомості про дату отримання позивачем ухвали від 12 червня 2020 року про відмову у звільненні від сплати судового збору та продовження строку для усунення недоліків у матеріалах справи відсутні.
З огляду на викладене апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції - скасувати як таку, що обмежує доступ позивача до правосуддя та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст.367-368,371,374,379,381-384,389-390 ЦПК України, суд
п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Малинського районного суду Житомирської області від 25 червня 2020 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і з цього часу може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:               Судді: