УХВАЛА

18 серпня 2020 року 
Київ
справа №160/11489/19
адміністративне провадження №К/9901/19060/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Чиркіна С.М., 
суддів:                     Стародуба О.П., Шарапи В.М.,
перевіривши касаційну скаргу Васильківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.01.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.06.2020 у справі №  160/11489/19 за позовом ОСОБА_1 до Васильківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, третя особа: ТОВ «Демурінський гірничо-збагачувальний комбінат», про визнання протиправними дій та стягнення коштів,
ВСТАНОВИВ:
У 2019 році ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулась до Васильківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області (далі - відповідач), третя особа: ТОВ «Демурінський гірничо-збагачувальний комбінат», в якому просила:
- визнати протиправними дії відповідача у відшкодуванні суми у розмірі 558  847,07  грн за примусове відчуження у державну власність з мотивів суспільної необхідності земельної ділянки сільськогосподарського призначення площею 12,9314  га на території Зеленогайської сільської ради Васильківського району кадастровий номер 1220785500:02:003, яка належала їй;
- стягнути з відповідача на її користь кошти у розмірі 45  311,93 грн.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.01.2020, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 25.06.2020, позов задоволено.
03.08.2020 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга відповідача, надіслана 30.07.2020 в якій скаржник просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.01.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.06.2020 і ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. 
Перевіривши вказану касаційну скаргу та додані до неї документи на відповідність вимогам статті 330 КАС України, суд дійшов висновку, що вказану скаргу необхідно залишити без руху, з огляду на таке.
За приписами частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до своєї касаційної скарги документ про сплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України від 08.07.2011№ 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).
При визначенні розміру судового збору суд зазначає, що позивач звернувся до суду у 2019 році, заявив вимоги майнового характеру, в загальному розмірі 45  311,93 грн, та вимогу немайнового характеру.
Частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2019 - 1 921,00 грн.
Отже, ставка, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви становила 1  221,52 грн ( 45  311,93 грн. х 1% + 1 921,00 грн х 0,4), а відтак скаржник під час звернення до суду касаційної інстанції повинен сплатити судовий збір у розмірі 2  443,04 грн (1  221,52 грн х 200%).
З огляду на зазначене, за звернення до суду з касаційною скаргою на ухвалу суду апеляційної інстанції скаржник повинен сплатити судовий збір у розмірі 2102,00 грн.
Згідно з частиною другою  статті 332 КАС України  до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених  статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення  статті 169 КАС України.
За приписами  статті 169 КАС України  суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
Для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2  443,04 грн за такими реквізитами: Отримувач коштів УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007 Код класифікації доходів бюджету 22030102 Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055) Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Крім того, відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Частиною другою статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Згідно з інформацією, наявною в матеріалах касаційної скарги, оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції прийнята 25.06.2020, в той час як касаційна скарга подана 30.07.2020.
У касаційній скарзі скаржник зазначає, що копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції отримано 30.06.2020. На підтвердження зазначеної інформації скаржником надано копію супровідного листа Третього апеляційного адміністративного суду від 03.07.2020 про направлення оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції скаржнику, на якому міститься відмітка Васильківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області з вхідним №  1098/0/274-20.
Однак, супровідні листи не є належним підтвердженням отримання копій судового рішення, оскільки реєстрація вхідної кореспонденції є односторонньою дією і не може бути самостійним доказом отримання копії оскаржуваного рішення у певну дату. Таким чином неможливо встановити дату отримання скаржником оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.
Належними доказами факту отримання копії судового рішення можуть бути, зокрема, поштовий конверт з відтиском календарного штемпеля поштового відділення, довідка суду про дату видачі копії відповідного судового рішення тощо.
Згідно з частиною другою  статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України  до касаційної скарги яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених  статтею 330 цього Кодексу  застосовуються положення  статті 169 цього Кодексу.
З огляду на викладене, скаржнику необхідно надати документ про сплату судового збору, зазначити поважні причини пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів.
За наведених обставин касаційну скаргу необхідно залишити без руху.
Керуючись статтями 169, 329, 329, 330, 332 КАС України, суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Васильківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.01.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.06.2020 у справі №  160/11489/19 за позовом ОСОБА_1 до Васильківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, третя особа: ТОВ  «Демурінський гірничо-збагачувальний комбінат», про визнання протиправними дій та стягнення коштів - залишити без руху. 
Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.
Роз`яснити, що невиконання в установлений судом строк вимог ухвали щодо поновлення строку на касаційне оскарження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі, у разі не усунення недоліків в іншій частині - касаційну скаргу буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач:                                                   С. М. Чиркін

Судді:                                                                       О.П. Стародуб

                                                                                В.М. Шарапа