П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  686/31790/19 

Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Михайлов О.О.  
Суддя-доповідач -  Гонтарук В. М.   

16 вересня 2020 року
м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Гонтарука В. М. 
суддів:  Курка О. П.  Білої Л.М. , 

розглянувши  в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 березня 2020 року  (ухвалене в м. Хмельницький) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області про скасування припису та постанови в справі про адміністративне правопорушення, 

В С Т А Н О В И В :
в листопаді 2019 року позивач звернулась до суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області про скасування припису та постанови в справі про адміністративне правопорушення.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 березня 2020 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач звернулась до суду за захистом своїх порушених прав.
В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи що призвело до неправильного її вирішення.
Відповідач своїм правом, передбаченим ст.ст. 300, 304 КАС України не скористався та не подав відзив на апеляційну скаргу.
15 вересня 2020 року до суду від представника позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.
Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 15 вересня 2020 року вказане клопотання повернуто заявнику  без розгляду з підстав недотримання вимог ст.167 КАС України.
Колегія суддів зазначає, що з метою вчасного повідомлення сторін про розгляд даної справи 27 серпня 2020року було направлено сторонам повістки про виклик та копії ухвал від 25 серпня 2020 року про відкриття провадження у справі та призначення апеляційної скарг до розгляду на адресу, яка зазначена позивачем, як в адміністративному позові, так і в апеляційній скарзі.
Проте, до суду повернувся конверт з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".
Колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи  відсутні будь які інші засоби зв`язку з позивачем, тому суд вважає, що  позивач належним чином була повідомлена про дату, час та місце судового засідання.
Відповідач  в судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином. Причини неявки суду не відомі.
Колегія суддів зазначає, що норми ст. 286 КАС України визначають особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Статтею 243 КАС України передбачено порядок ухвалення судових рішень.
Так, відповідно до ч. 4 вказаної статті судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Враховуючи, особливості розгляду даної категорії справ, а також те, що позивача було належним чином повідомлено про день, час та місце апеляційного розгляду справи, а його явка в судове засідання не визнавалась обов`язковою, то колегія судів приходить до висновку щодо розгляду справи в порядку письмового провадження, про що 15 вересня 2020 року було складено відповідну ухвалу, оскільки відкладення розгляду справи призведе до порушення вимог ч. 5 ст. 286 КАС України.
Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення у даній справі в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч. 1 ст. 308 КАС України, дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи неоспорені факти про те, що посадовими особами Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області 28.10.2019 року проведено позапланову перевірку на будівництво гаража по АДРЕСА_1 . В ході проведеного позапланового заходу архітектурно-будівельного контролю встановлено, що гр. ОСОБА_1 виконала самочинно, без подання повідомлення про виконання будівельних робіт, щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта роботи з будівництва гаража .
За наслідками виявленого правопорушення, відносно позивачки 18.07.2019 видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Зазначеним приписом ОСОБА_1 зобов`язано: негайно зупинити будівельні роботи та усунути вказані порушення до 18.09.2019.  
Постановою по справі про адміністративне правопорушення №51 від 24.07.2019 позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП, враховуючи вимоги ст. 33 та ч. 1 ст. 34 КУпАП, обставинами, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення є те, що винна являється пенсіонером, на ОСОБА_1 , за порушення п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.  
За результатами позапланового заходу архітектурно-будівельного контролю перевірки виконання вимог припису від 18.07.2019 встановлено, що згідно Єдиного реєстру, документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, відсутні відомості щодо будівництва гаража по АДРЕСА_1 , вимоги вказаного припису не виконані.  
У зв`язку з чим, після проведеної перевірки складено акт від 15.10.2019 №443 у якому зафіксовано, що позивачкою порушено п.п. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльність", а саме те, що під час проведення позапланового заходу архітектурно-будівельного контролю перевірки виконання вимог припису від 18.07.2019 року встановлено, що гр. ОСОБА_1 роботи з будівництва гаража по АДРЕСА_1 зупинені, однак згідно Єдиного реєстру, документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, відсутні відомості щодо будівництва гаража по АДРЕСА_1 , таким чином вимоги вказаного припису не виконані.
За наслідками виявленого правопорушення, відносно позивача 28.10.2019 складено протокол про адміністративне правопорушення та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Відповідно до припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.10.2019, позивача зобов`язано усунути порушення до 28.12.2019, або привести самочинно забудовану земельну ділянку у попередній стан.  
Постановою по справі про адміністративне правопорушення №79 по справі про адміністративне правопорушення від 07.11.2019 позивачку визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП за порушення п.п. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.
Вважаючи припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.10.2019 року протиправним та  постанову про накладення адміністративного стягнення протиправними, позивач звернулась до суду для їх скасування.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт врегульовано Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553    (далі - Порядок N 553).
Порядком № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом  роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Основними законодавчими актами якими керується Інспекція під час проведення  перевірок є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Постанова  Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року .
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Відповідно до абз. 6 п. 7 постанови КМУ № 553 однією з підстав для проведення позапланової перевірки є перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог Приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно з п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного  контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого  самоврядування, фізичні та юридичні особи.
Як на підставу для скасування оскаржуваної постанови позивач вказує на те, що відповідачем не було її повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення.
Щодо вказаних доводів, колегія суддів зазначає слідуюче.
Судом апеляційної інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що з направленням про проведення позапланової перевірки № 443 від 15.10.2019 року  позивача було ознайомлено 28.10.2019 року (а.с.83). 
Позапланова перевірка проводилася у присутності останньої, про що свідчить підпис ОСОБА_2 у акті перевірки, протоколі та приписі складених за результатами перевірки. Копії зазначених документів позивач отримала в день їх складання.
На розгляд адміністративної справи позивач з`явилася, справа слухалася у присутності останньої. Будь - яких пояснень по суті розгляду справи остання не надала.
Також, твердження позивача що їй не пред`явлено службових посвідчень працівниками Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області не відповідає дійсності, оскільки відмітка про пред`явлення посвідчення зроблено в акті перевірки.
Крім того, апелянт стверджує, що перевірка проводилась без погодження з державною регуляторною службою, проте, відповідно до вимог ст.4 Закону України № 1728,  постанови Кабінету Міністрів України №1104 від 18.12.2017 року Держархбудінспекція України та її територіальні органи не підпадають під дію вказаного закону, що свідчить про безпідставність вказаних доводів позивача.
Аналізуючи доводи апелянта про те, що її двічі притягнуто до адміністративної відповідальності за одне й те саме правопорушення, що свідчить про протиправність дій відповідача, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч. 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
Відповідно до ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Так, з матеріалів справи встановлено, що позивачем було сплачено згідно постанови №51 по справі про адміністративне правопорушення від 24.07.2019  суму штрафу в розмірі 4250 грн. за порушення п. 1 ч. 1 ст. 34 та ч. 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Натомість оскаржуваною постановою №79 від 07.11.2019 до ОСОБА_1 застосовано штраф за правопорушення передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП у розмірі 6800 грн, а саме за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Тобто, вищезазначені постанови винесені відповідачем за різні правопорушення вчинені позивачем, що не свідчить про протиправність дій відповідача.
Колегія суддів також критично відноситься до тверджень позивача стосовно того, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності винесена раніше встановленого строку, а саме раніше 28.12.2019 року, який зазначений у приписі, з огляду на наступне.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідно до припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.07.2019, ОСОБА_1  зобов`язано усунути порушення до 18.09.2019 року. Оскільки, у вказаний вище строк позивач не вчинила дій з метою виконання вимог припису відповідачем було винесено постанову про притягнення її до адміністративної  відповідальності.
Водночас, колегія суддів зауважує, що в приписі відповідача від 28.10.2019 року вказано, що за його невиконання до 28.12.2019 року позивач буде нести відповідальність, передбачену Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та КУпАП. 
Тобто, в даному випадку підставою для проведення перевірки була перевірка виконання позивачем вимог припису Управління від 18.07.2019 року, а не 28.10.2019 року як зазначає у своїй апеляційній скарзі позивач, що свідчить про дотримання відповідачем строку для винесення оскаржуваної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.
Крім того, колегія суддів не вбачає підстав для скасування припису Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних  стандартів і правил від 28.10.2019 року, оскільки, позивач згідно відомостей з Єдиного державного реєстру, документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державною архітектурно - будівельною інспекцією України, відсутні відомості щодо будівництва гаража по АДРЕСА_1 , що свідчить про невиконання припису від 18.09.2019 року.
На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що відповідачем правомірно проведено перевірку та притягнуто до відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що постанова Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області про накладення на ОСОБА_1 штрафу від 07.11.2019 року № 79 та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.10.2019 року прийнято правомірно, у зв`язку з чим вони не підлягають скасуванню. 
Підсумовуючи вказані обставини, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а  рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 березня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили у порядку ст.ст. 272, 325 КАС України та відповідно до ч. 3 ст. 272 КАС України не може бути оскаржена.
          
Головуючий	 	 	Гонтарук В. М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Курко О. П.    Біла Л.М.