ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

23 липня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/10390/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Божко Л.А. (доповідач),
                               суддів:  Лукманової О.М., Дурасової Ю.В.,     
  
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 15.01.2020,  ухвалене суддею  Жуковою Є.О., по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “ЛОНГКАСТ” до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення - 

                                                              в с т а н о в и В:
У жовтні 2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла     позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю “ЛОНГКАСТ” до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмови у такій реєстрації, оформлене протоколом від 11.09.2019 р. в частині внесення Товариства з обмеженою відповідальністю “ЛОНГКАСТ” (код ЄДРПОУ 42791962) до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.
Рішенням Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 15.01.2020 адміністративний позов задоволено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав  апеляційну скаргу, в якій просив апеляційну скаргу задовольнити, рішення Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 15.01.2020  скасувати та прийняте нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.   
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що підставою для внесення ТОВ «Лонгкаст» до переліків ризикових платників податків слугувала інформація, отримана в межах Алгоритму дій, відповідного структурного підрозділу, що відповідала критеріям ризиковості, згідно якого підприємство здійснює транзит ймовірного схемного податкового кредиту шляхом декларування взаємовідносин із придбання товарів, які в подальшому не відслідковуються по ланцюгу реалізації, проте наявна реалізація відмінного від придбаного товару контрагентами покупцями без наявних трудових та матеріальних ресурсів та які внесені до журналу ризикових платників податків АІС «Податковий блок» як такі, що відповідають критеріям ризиковості  платника податку.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга  підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено що, Товариство з обмеженою відповідальністю “ЛОНГКАСТ” (код ЄДРПОУ - 42791962) є юридичною особою приватного права, зареєстровано 04.02.2019 р., та є платником податку на додану вартість з 01.03.2019 р., що підтверджується відомостями, які містяться в матеріалах справи.
Основними видами економічної діяльності ТОВ “ЛОНГКАСТ” є: Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний); Позивач – ТОВ “ЛОНГКАСТ”, через систему “Електронний кабінет платника податку” у розділі “Відповідність критеріям ризиковості” виявив інформацію про включення позивача до переліку ризикових платників у відповідності до пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку на підставі рішення Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яке було затверджено Протоколом засідання Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області №18 від 11 вересня 2019 року.
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.
Так,  стаття 19 Конституції України  передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Таким чином межі дій відповідача (як суб`єкта владних повноважень) чітко визначені  Конституцією  та законами України.
Пунктом  201.1  ст.  201 Податкового кодексу України  зазначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Як зазначено у п.  201.16  ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних  може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до вимог п.10 Порядку зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, ДФС визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку та погоджені Міністерством фінансів України згідно з листом від 06.08.2019 № 26010-06- 5/20111.
Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій зареєстровані в ДФС за№ 1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 та введені в дію 08.08.2019.
Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:
1.1.          платника податку зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби України (далі - ДФС);
1.2.          платника податку          зареєстровано          (перереєстровано) в          органах          державної реєстрації
фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в органах ДФС;
1.3.          платника податку          зареєстровано          (перереєстровано) в          органах          державної реєстрації
фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження згідно з інформацією, наданою такими фізичними особами;
1.4.          платника податку зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією наданою такими засновниками та/або керівниками;
1.5.          набрав законної сили обвинувальний вирок суду та не погашено або не знято судимість стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податку за ст.205 КК України згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби»;
-          комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпис згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців  громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасої окупованій території України»;
-          платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установа крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);
-          платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;
-          платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додав вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам плі. 16.1.3 П.16Л ст.16 та абзацу 1 п.49.2 п.49.18 ст.49 ПКУ;
-          платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність : останній звітний період всупереч нормам п. п. 16.1.3 п.16.1 ст.16 та п.46.2 ст.46 ПКУ (далі - Кодекс);
-          в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточні діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визнане ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податкові накладній/розрахунку коригування.
Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у п. 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.
Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у п. 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.
Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з п. 1.6 цих Критерій, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідно рішення.
Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.
Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників: податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.
Отже, одним із критеріїв визначення ризиковості платника податку є наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.
ТОВ «Лонгкаст» за рішенням Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових: накладних або відмову в такій реєстрації включено до переліку ризикових платників податку, як такого, що відповідає критеріям ризиковості (Протокол від 11.09.2019 №18).
Підставою для внесення ТОВ «Лонгкаст» до переліків ризикових платників податків слугувала інформація, отримана в межах Алгоритму дій, відповідного структурного підрозділу відповідає критеріям ризиковості, згідно якого підприємство здійснює транзит ймовірного схемного податкового кредиту шляхом декларування взаємовідносин із придбання товарів, які в подальшому не відслідковуються по ланцюгу реалізації, проте наявна реалізація відмінного від придбаного товару контрагентами покупцями без наявних трудових та матеріальних ресурсів та які внесені до Журналу ризикових платників податків АІС «Податковий блок» як такі, що відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Так, підпункт  20.1.45. пункт  20.1. статті  20 Податкового кодексу України, зазначає,  що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації  електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
В силу пункту  61.1. статті  61 ПКУ, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
При цьому, підпункт  62.1.2. пункту  62.1. статті  62 ПКУ  визначає, що податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів  це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (п.  71.1. ст.  71 ПКУ).
Слід взяти до уваги, що податкова інформація, зібрана відповідно до  ПКУ, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (п.74.1.,  74.3. ст.  74 ПКУ).
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Виходячи з аналізу вищезазначених норм контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС з метою виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства.
Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням  ПК України  та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.
Дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому  ПК України  та нормативно-правових актів, прийнятих на виконання вимог цього  Кодексу.  Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм  ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.
Обов`язковою ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) рівно як і  протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та  не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі  (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.
Така позиція вже викладалась Верховним Судом у постанові від 20.11.2019 у справі №480/4006/18.

Відтак, використання контролюючим органом податкової інформації наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення Товариства до платників, які відповідають критеріям ризиковості,  є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації,  необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача.
Саме такого правового висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 03.03.2020 року у справі № 240/3665/19. 
Згідно із ч.5  ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Колегія суддів апеляційної інстанції не вбачає підстав для не застосування зазначеної норми.
Відповідно до частини першої  статті 317 КАС України  підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Оскільки в цій справі суд першої інстанцій допустив неправильне застосування норм матеріального права, надана помилкова правова оцінка обставинам справи,  що є підставою для скасування судових рішень та прийняття нового рішення про відмову у задоволенні позову.
Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.
Вищезазначене є мотивом для прийняття судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи позивача спростовуються доводами, викладеними відповідачем.
На думку колегії суддів апеляційної інстанції, виходячи з обставин справи та норм законодавства України, що регулює дані правовідносини, права, свободи та інтереси позивача не порушені.
Доводи апеляційної скарги спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому можуть бути підставою для його скасування.
Керуючись 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 328, 329  КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області задовольнити.
Рішення Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 15.01.2020 скасувати, прийняти нове рішення.
В задоволенні позову Товариству з обмеженою відповідальністю “ЛОНГКАСТ” відмовити.
                    Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно до ст.328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає.      

Головуючий - суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова