ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2020 року 
м. Київ
справа №818/1092/16
адміністративне провадження №К/9901/17555/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого - Стрелець Т. Г.,
суддів - Рибачука А.І., Стеценка С.Г.
розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу №818/1092/16
за позовом Комунального підприємства "Редакція газети "Сумщина" до Управління Державної служби України з питань праці у Сумській області про визнання припису і постанов протиправними та їх скасування, провадження по якій відкрито 
за касаційною скаргою  Комунального підприємства "Редакція газети "Сумщина" на постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2017 року (колегія суддів у складі головуючого судді - Перцової Т.С., суддів: Дюкарєвої С.В., Жигилія С.П.)

ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1. Комунальне підприємство «Редакція газети «Сумщина» (далі -КП «Сумщина»), звернулося до суду з адміністративним позовом до управління Держпраці у Сумській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати припис від 05 серпня 2016 року №181, постанови про накладення штрафів повноваженими посадовими особами від 23 серпня 2016 року №109/348 на суму 174000 грн. та №110/348 на суму 1450 грн.
2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем проведено позапланову перевірку додержання законодавства про працю у КП «Сумщина». За результатами перевірки складено акт, на підставі якого прийнято спірний припис та застосовані штрафні санкції. Позивач зазначає, що порушення, які зазначені в акті перевірки та приписі, не підтверджуються жодними доказами, а тому штрафні застосовані безпідставно.
Короткий зміст рішення суду І інстанції
3. Постановою Сумського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2016 року адміністративний позов Комунального підприємства "Редакція газети "Сумщина" задоволено частково.
Визнано протиправною та скасовано п. 1 припису Управління Держпраці у Сумській області №181 від 05 серпня 2016 року, постанову управління Держпраці у Сумській області від 23 серпня 2016 року № 109/348.
У задоволенні інших вимог відмовлено.
4. Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що  п. 1 припису Управління Держпраці у Сумській області №181 від 05 серпня 2016 року та постанова управління Держпраці у Сумській області від 23 серпня 2016 року № 109/348 винесені є необґрунтованими та безпідставними. Відповідачем не доведено факту допущення до роботи ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без оформлення трудового договору, натомість, встановленими судом обставинами спростовуються відповідні висновки акту перевірки.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог про визнання протиправними та скасування іншого пункту припису №181 від 05 серпня 2016 року та постанови відповідача від 23 серпня 2016 року № 110/348, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем протиправно не було надано відпустку ОСОБА_5 та не повідомлено письмово вказану особу про початок відпустки у травні та червні 2016 року за два тижні.
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції
5. Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2017 року скасовано постанову Сумського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2016 року в частині задоволення позову.
Ухвалено в цій частині нове рішення, яким відмовлено в позові в частині вимог про скасування п. 1 припису Управління Держпраці у Сумській області №181 від 05 серпня 2016 року, постанову управління Держпраці у Сумській області від 23 серпня 2016 року № 109/348.
В решті - постанову Сумського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2016 року залишено без змін.
6. Рішення апеляційного суду мотивоване тим, що  відповідачем повністю доведено правомірність оскаржуваного припису та постанов про накладення штрафу.

Короткий зміст вимог касаційної скарги
7. Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, Комунальне підприємство «Редакція газети «Сумщина» звернувся до Вищого адміністративного суду України із касаційною скаргою, в якій просило його скасувати та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
8. Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції неправильно оцінив надані сторонами докази, не обґрунтував належним чином підстави для прийняття одного доказу та відхилення іншого, досліджував копію листа КП «Редакція газети «Сумщина» № 01-08/312 від 08.07.2016 року, адресованого прокурору другого відділу Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України Д. Кіщаку, який, на думку касатора, не може вважатися належним та допустимим доказом в рамках даної справи. 
Касатор також зазначає, що суд апеляційної інстанції неправомірно відмовив у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи у режимі відеоконференції, що унеможливило реалізацію ним наданих законом процесуальних прав як сторони у справі. 
9. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від  04 квітня 2017 року відкрито провадження за касаційною скаргою Комунального підприємства "Редакція газети "Сумщина" на постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2017 року.
10. З 15 грудня 2017 року розпочав роботу Верховний Суд як найвищий суд у системі судоустрою України, у зв`язку з чим відповідно до пункту 7 Розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 2 червня 2016 року №1402-VIII Вищий адміністративний суд України припинив свою діяльність.
11. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду зазначеної касаційної скарги визначено колегію суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Анцупова Т.О. (суддя-доповідач), Гриців М.І., Кравчук В.М.
12. У зв`язку із обранням до Великої Палати Верховного Суду судді-доповідача Анцупової Т.О. (відповідно до рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 20 травня 2019 року № 14, розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду призначено повторний автоматизований розподіл касаційних скарг, зокрема, касаційної скарги у справі № 818/1092/16 (провадження К/9901/17555/18). 
13. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від  11 червня 2019 року визначено колегію суддів для розгляду вказаної справи у складі: Стрелець Т. Г. (суддя-доповідач), судді: Рибачук А.І., Тацій Л.В.
14. Відповідач надав заперечення на касаційну скаргу, в яких просив залишити її без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ
15.  Управління Держпраці у Сумській області в період з 01.08.2016р. по 05.08.2016р. було проведено позапланову перевірку КП "Сумщина" про що складено акт №348 (т.1, а.с.14-24).
16. За результатами проведеної перевірки управлінням Держпраці у Сумській області було встановлено фактичний допуск чотирьох працівників - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до роботи без оформлення трудового договору (контракту), що є порушенням ч. 1 ,3 ст. 24 КЗпП України, а також порушення ч. 1 ст. 79 КЗпП України та ч. 5 ст.10 Закону України "Про відпустки" щодо ненадання ОСОБА_5 основної щорічної відпустки після закінчення шести місяців безперервної роботи на підприємстві.
17. У зв`язку із виявленими порушеннями управління Держпраці у Сумській області складено припис №818 від 05.08.2016р., пунктом 1 якого зобов`язано позивача виконати вимоги ч. 1,3 ст. 24 КЗпП України, а пунктом 2 припису зобов`язано позивача забезпечити виконання ч. 1 ст. 79 КЗпП України та ч. 5 ст.10 Закону України "Про відпустки" (т.1, а.с.9).
18. Постановою №109/348 від 23.08.2016р. до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції в розмірі 174000 грн. за порушення ч. 1 ,3 ст. 24 КЗпП України (т.1, а.с.10-11), а постановою №110/348 від 23.08.2016р. за порушення ч. 1 ст. 79 КЗпП України та ч. 5 ст.10 Закону України "Про відпустки" застосовано штрафні (фінансові) санкції в розмірі 1450 грн. (т.1, а.с.12-13).

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
19. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанції, згідно зі статтею 341 КАС України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.
20. Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
21. 8 лютого 2020 року набрали чинності зміни до КАС України, внесені Законом України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
22. За правилом пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
23. За наведених підстав касаційний розгляд здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, а саме за правилами КАС України в редакції зі змінами, внесеними Законом України від 19 грудня 2019 року № 394-IX.
24. Аналізуючи доводи, викладені у касаційній скарзі, колегія суддів дійшла наступних висновків. 
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 "Про затвердження Положення про Державну службу України з питань праці" (далі - Положення №96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Підпунктом 1 пункту 3 Положення №96 визначено, що одним із завдань Держпраці є реалізація державної політики у сферах охорони праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення.
Згідно з підпунктом 6 пункту 4 Положення №96 Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.
Підпунктами 5, 7 пункту 6 Положення №96 передбачено, що Держпраці для виконання покладених на неї завдань, серед іншого, має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці та одержувати від роботодавців і посадових осіб письмові чи усні пояснення, висновки про результати проведення експертних обстежень, аудитів, матеріали та інформацію з відповідних питань, звіти про рівень і стан виконання профілактичної роботи, причини порушень законодавства та про вжиття заходів для їх усунення.
Пунктом 7 Положення №96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Зі змісту вказаних вище норм суди дійшли обґрунтованих висновків, що станом на 01 серпня 2016 року відповідач, який є територіальним органом Держпраці, мав повноваження проводити перевірку юридичної особи КП «Редакція газети «Сумщина» з питань дотримання законодавства про працю та приймати припис про усунення виявлених порушень.
25. Судами встановлено, що приводом для проведення перевірки, за результатами якої винесено оскаржувані припис та постанову № 109/348 від 23 серпня 2016 року, слугували звернення ОСОБА_6 та ОСОБА_5 щодо порушення норм трудового законодавства КП «Редакція газети «Сумщина».
Так, у зверненнях ОСОБА_6 зазначено, що в.о. головного редактора ОСОБА_15 не оформлює трудові стосунки з працівниками, а саме: ОСОБА_2, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 . Вказані працівники, починаючи з 4-5 липня, перебувають на робочих місцях, допускаються до роботи і виконують певні посадові обов`язки без оформлення з ними трудових договорів, що є порушенням частини 1 та частини 3 статті 24 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України). Вказані особи взяли участь у підготовці і випуску НОМЕР_1 газети «Сумщина» від ІНФОРМАЦІЯ_1 (т.1, а.с.46).
Суди попередніх інстанцій також встановили, що зі змісту оскаржуваного припису вбачається, що відповідачем під час проведення передвіки було виявлено, зокрема, порушення вимог частини 1 та частини 3 статті 24 КЗпП України в частині допущення до роботи працівників без укладення трудового договору.
26. Відповідно до частини 1 та частини 3 статті 24 КЗпП України трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.
Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Як зазначено в акті перевірки та в оскаржуваній постанові № 109/348 від 23 серпня 2016 року, під час проведення позапланової перевірки КП «Редакція газети «Сумщина» 02 серпня 2016 року приблизно о 9 год. 00 хв. в робочому кабінеті «Журналісти» КП «Редакція газети «Сумщина» з`явилась ОСОБА_4 , яка на запитання головних державних інспекторів щодо підстав її перебування на робочому місці в присутності в.о. головного редактора КП «Редакція газети «Сумщина» ОСОБА_15 повідомила, що в трудових правовідносинах з редакцією КП «Редакція газети «Сумщина» не перебуває, а лише допомагає в.о. головного редактора в підготовці матеріалів до друку номерів газети обласної громадсько-політичної газети «Сумщина» до випуску на волонтерських засадах. 
Вищезазначене підтвердив ОСОБА_15 . 
На прохання перевіряючих про надання письмових пояснень ОСОБА_4 щодо викладеного вище в. о. головного редактора КП «Редакція газети «Сумщина» ОСОБА_15 відмовив, мотивуючи тим, що сам надасть пояснення з даного питання.
Окрім того, 02 серпня 2016 року під час перевірки в кабінеті «Журналісти» за робочим столом знаходилася  
ОСОБА_2 Також остання знаходилась на робочому місці в кабінеті «Журналісти» КП «Редакція газети «Сумщина» 03 серпня 2016 року. На прохання головних державних інспекторів надати пояснення щодо свого перебування на робочому місці вказаного підприємства ОСОБА_2 підготувала пояснення, але не надала їх інспекторам, оскільки ОСОБА_15 особисто заборонив їй це зробити, що свідчить про наявність відносин підпорядкованості, чого не передбачає волонтерська діяльність.
Згідно з поясненнями в.о. головного редактора КП «Редакція газети «Сумщина» ОСОБА_15 щодо підстав перебування вищевказаних осіб на робочих місцях КП «Редакція газети «Сумщина», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не є працівниками редакції газети «Сумщина» і не отримують в ній заробітну плату, трудові договори з ними не оформлені. В редакції перебувають на його прохання виключно на волонтерських засадах як помічники та автори газети.
ОСОБА_15 також пояснив, що відповідно до діючого штатного розпису в редакції на сьогоднішній день не має жодного професійного журналіста, окрім нього, тому на його прохання ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 допомагають випускати газету, в редакції вони перебувають і користуються майном підприємства під відповідальність в.о. головного редактора ОСОБА_15 . Вказав, що після узгодження штатного розпису в Управлінні майном Сумської обласної ради ОСОБА_1 ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_3 будуть введені в штат та працюватимуть в КП «Реакція газети «Сумщина» згідно законодавства.
Відповідно до пояснень, наданих заступником головного редактора КП «Редакція газети «Сумщина» ОСОБА_5 , починаючи з 06 липня 2016 року та по день перевірки, кожного дня з 08:00 до 17:00, в робочі дні, ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 перебувають в КП «Редакція газети «Сумщина» та використовують обладнання підприємства. Крім того, щовівторка, у день верстки газети затримуються у приміщенні редакції з метою верстки газети до 03:00-04:00 години ранку.
Відповідач також встановив, що в НОМЕР_2 газети «Сумщина» від ІНФОРМАЦІЯ_2 автором статтей «ІНФОРМАЦІЯ_3», « ІНФОРМАЦІЯ_4 » є ОСОБА_4 , автором статтей «ІНФОРМАЦІЯ_5», «ІНФОРМАЦІЯ_6» є ОСОБА_2 , автором фото до статтей «ІНФОРМАЦІЯ_7», «ІНФОРМАЦІЯ_8» є ОСОБА_3 , та в НОМЕР_3 від ІНФОРМАЦІЯ_9 автором статтей «ІНФОРМАЦІЯ_10», «ІНФОРМАЦІЯ_11», «ІНФОРМАЦІЯ_12», «ІНФОРМАЦІЯ_13», «ІНФОРМАЦІЯ_14», «ІНФОРМАЦІЯ_15» є ОСОБА_4 ; автором статті « ІНФОРМАЦІЯ_16» є ОСОБА_2 .
З огляду на викладене вище, уповноважені особи відповідача зробили висновок про те, що в.о. головного редактора КП «Редакція газети «Сумщина» ОСОБА_15 , маючи можливість укласти трудові договори згідно з наявними вакантними посадами у штатному розписі, фактично допустив до роботи без оформлення трудового договору чотирьох працівників: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , чим порушив вимоги статті 24 КЗпП України (т.1, а.с.10-11).
Вказані вище докази (номери НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_2 та НОМЕР_3 від ІНФОРМАЦІЯ_9 газети «Сумщина») додані до матеріалів справи та досліджені судами попередніх інстанцій.
Суд апеляційної інстанції також дослідив копію листа КП «Редакція газети «Сумщина» № 01-08/312 від 08 липня 2016 року, адресованого прокурору другого відділу Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України Д. Кіщаку, який підписаний ОСОБА_2 як заступником головного редактора газети «Сумщина».
27. Суд апеляційної інстанції встановив, що факт перебування ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 у приміщенні КП «Редакція газети «Сумщина», виконання ними певних функцій з приводу підготовки матеріалів газети, вільного і безперешкодного користування комп`ютерною технікою та фотоапаратом, належними КП «Редакція газети «Сумщина» позивачем не заперечується.
Разом з тим, факт відсутності оформлення трудових відносин з цими особами ОСОБА_15 пояснив неузгодженістю штатного розпису та вказав, що зазначені особи будуть офіційно працевлаштовані після вирішення проблемних питань штатного розпису (т.1, а.с.103).
28. Згідно з поясненнями ОСОБА_15 від 04 серпня 2016 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в редакції газети перебувають на волонтерських засадах як помічники, а на підставі Закону України «Про друковані засоби масової інформації» - як автори газети. В редакції вони перебувають не постійно, а тоді, коли їх попросить в.о. головного редактора, графік їхнього перебування в редакції не ведеться (т.1, а.с.108-110).
29. Відповідно до Опису пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеної перевірки та складеного акту перевірки № 348, ОСОБА_1, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не є працівниками редакції газети «Сумщина», а на підставі Закону України «Про друковані засоби масової інформації» є авторами газети і ніколи не перебували «починаючи з 06.07.2016 року та по день перевірки, кожного дня з 08.00 до 17.00 в робочі дні» в КП «Редакція газети «Сумщина». Також зазначено, що підготовка авторських матеріалів не відноситься до повноважень виключно працівників КП «Редакція газети «Сумщина», а формується на журналістських стандартах. Твердження про те, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були допущені «до роботи», також не відповідають дійсності, оскільки вони не працювали, а допомагали ОСОБА_15 , як молодому керівнику, творити газету, тобто, писали авторські матеріали (т.1, а.с.106-107).
30. При цьому, показаннями свідка ОСОБА_5 , допитаної судом першої інстанції, підтверджено факт виконання вищезазначеними особами роботи у КП «Редакція газети «Сумщина». Так, ОСОБА_5 пояснила, що вищезазначені особи кожного дня, постійно знаходились на робочих місцях ( ОСОБА_2 - з 11 години чи з обіду), у вівторок затримувались у зв`язку з версткою газети. Про присутність сторонніх осіб на підприємстві повідомляла посадових осіб Сумської обласної ради. Зазначила, що оскільки газета є госпрозрахунковим підприємством, а тому волонтери не мали права працювати на підприємстві.
З приводу доводів позивача та тверджень свідків про те, що трудових відносин вони з КП «Редакція газети «Сумщина» не мали, суд апеляційної інстанції встановив, що ця обставина не звільняє позивача від відповідальності, передбаченої статті 265 КЗпП України, оскільки за змістом цієї норми підставою для такої відповідальності є не встановлення факту трудових відносин, а допуск до виконання роботи без належного оформлення, що мало місце у спірних відносинах.
31. Відповідно до п.5.3 Статуту КП «Редакція газети «Сумщина», затвердженого 27 грудня 2005 року зі змінами, затвердженими 20 січня 2016 року, Редакція в особі головного Редактора укладає з кожним працівником Редакції індивідуальний трудовий договір, який визначає умови найму, звільнення, оплати праці, взаємні права, обов`язки та відповідальність, передбачені законодавством України та колективним договором.
Згідно з п.5.4 Статуту для виконання робіт, що мають разовий характер, Редакція має право укладати договори підряду з окремими особами та колективами з оплатою праці за згодою сторін.
Журналістом Редакції є творчий працівник, який професійно збирає, одержує, створює і займається підготовкою інформації для обласної газети «Сумщина» та діє на підставі трудових чи інших договірних відносин з Редакцією або займається такою діяльністю за її уповноваженням.
Належність журналіста до обласної газети «Сумщина» підтверджується редакційним посвідченням чи іншим документом, виданим йому Редакцією (пп.5.8.1 п.5.8 Статуту).
Таким чином, як правильно вказав суд апеляційної інстанції, підготовка матеріалів газети волонтерами Статутом КП «Редакція газети «Сумщина» не передбачена. Здійснення завдань, які становлять мету діяльності Редакції - підготовку та випуск обласної газети «Сумщина», здійснюється або представниками трудового колективу (особами, з якими укладено трудовий договір (контракт), або окремим особами чи колективами на підставі укладених договорів підряду, або журналістами Редакції, належність яких до обласної газети «Сумщина» підтверджується редакційним посвідченням чи іншим документом, виданим йому Редакцією.
Твердження позивача про те, що ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 не отримували винагороди за свою діяльність, не впливає на фактичне виконання ними трудових обов`язків без належного їх оформлення. При цьому, підставою для винесення оскаржуваної постанови про накладення на КП «Редакція газети «Сумщина» штрафних санкцій було не порушення законодавства по виплаті заробітної плати, а фактичний допуск працівників до роботи без належного оформлення.
32. З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, що встановленими у справі фактичними обставинами та письмовими доказами підтверджується факт допуску ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 до роботи без належного оформлення, а відтак, висновки відповідача про порушення КП «Редакція газети «Сумщина» ч.ч.1, 3 статті 24 КЗпП України.
33. Згідно з частиною 2 статті 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.
Згідно з пунктом 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року № 509, штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи). Штрафи можуть бути накладені на підставі, зокрема, акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу.
Уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа) (п.3 Порядку № 509).
Враховуючи викладене вище, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про правомірність оскаржуваної постанови № 109/348 від 23 серпня 2016 року про накладення штрафу в розмірі 174000 грн. (30 розмірів мінімальної заробітної плати за кожну з 4-х осіб, які допущені до роботи без належного оформлення) та, відповідно, відсутність підстав для задоволення позову.
В частині позовних вимог про скасування припису відповідача від 05 серпня 2016 року №181 та постанови про накладення штрафу від 23 серпня 2016 року №110/348 на суму 1450 грн. колегія суддів зазначає, що вказані вимоги не оспорювались позивачем до суду апеляційної інстанції та, відповідно, не були предметом його перегляду.
34. Доводи касатора про те, що суд апеляційної інстанції неправильно оцінив докази по справі в силу вимог статті 341 КАС України не можуть бути предметом дослідження суду касаційної інстанції.
Стосовно посилань заявника на порушення апеляційним судом його права на участь у судовому засіданні колегія суддів Верховного Суду зазначає наступне. 
Як вбачається зі змісту ухвали Харківського апеляційного  адміністративного суду від 13 лютого 2017 року до Харківського апеляційного адміністративного суду 10 лютого 2017 року надійшло клопотання  КП "Редакція газети "Сумщина",  в якому позивач просив суд апеляційної інстанції забезпечити його участь в режимі відеоконференції у судовому засіданні, призначеному на 13 лютого 2017 року о 15 год. 20 хв. 
За результатами розгляду вказаного клопотання апеляційний суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні з огляду на порушення заявником семиденного строку на його подання, встановлених частиною 2 ст.122-1 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони, іншого учасника адміністративного процесу може постановити ухвалу про їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
З огляду на викладене, колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав стверджувати про порушення апеляційним судом права позивача на участь у судовому засіданні.
35. Частиною першою статті 350 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
36. З огляду на викладене, висновки суду апеляційної інстанції є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення відсутні.
37. Зважаючи на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.
38. Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду
п о с т а н о в и в :
1. Касаційну скаргу Комунального підприємства "Редакція газети "Сумщина" - залишити без задоволення.
2. Постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2017 року по справі №818/1092/16 - залишити без змін.
3. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                   Т.Г.Стрелець          
Судді                                                                       А.І. Рибачук                                                                                                                                  С.Г. Стеценко