УХВАЛА
01 жовтня 2020 року 
м. Київ
справа № 160/9256/19
адміністративне провадження № К/9901/14983/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача – Мартинюк Н.М.,
суддів – Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М., 
перевіривши касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2019 року і постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 6 квітня 2020 року у справі №160/9256/19 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Дніпропетровський окружний адміністративний суд своїм рішенням від 12 листопада 2019 року, яке залишене без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 6 квітня 2020 року, позов задовольнив:

- визнав протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати ОСОБА_1 коштів за відрядження у розмірі: 2408 (дві тисячі чотириста вісім) гривень 60 копійок;

- зобов`язав Військову частину НОМЕР_1 виплатити ОСОБА_1 кошти за відрядження в розмірі: 2408 (дві тисячі чотириста вісім) гривень 60 копійок.

У касаційній скарзі Військова частина НОМЕР_1 просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2019 року і постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 6 квітня 2020 року у справі №160/9256/19. Також скаржник просить поновити строк на касаційне оскарження.

Верховний Суд ухвалою від 8 липня 2020 року визнав неповажними підстави пропуску строку касаційного оскарження та залишив касаційну скаргу без руху, встановивши скаржнику строк у десять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надання до суду: 1) клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови апеляційного суду, де вказати підстави пропуску з наданням відповідних доказів їх поважності; 2) уточненої касаційної скарги із зазначенням підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) та викладенням відповідних обґрунтувань, і наданням її копій з додатками відповідно до кількості учасників справи; 3) документа про сплату судового збору.

У встановлений судом строк скаржник надіслав на адресу суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та платіжне доручення №219 від 24 квітня 2020 року на суму: 1536,80 грн.

Згідно статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду була ухвалена 6 квітня 2020 року. Однак, скаржник подав касаційну скаргу 16 червня 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі вказує, що повний текст постанови суду апеляційної інстанції було надіслано йому поштовим зв`язком 5 травня 2020 року і отримано ним 20 травня 2020 року, на підтвердження чого додає копію конверту апеляційного суду.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження належить задовольнити.

Водночас, Суд встановив, що на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 8 липня 2020 року уточнену касаційну скаргу із зазначенням підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) та викладенням відповідних обґрунтувань, і наданням її копій з додатками відповідно до кількості учасників справи скаржник не подав.

Імперативними приписами частини четвертої статті 328 КАС України обумовлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Із системного аналізу наведених положень процесуального закону висновується, що під час касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення ним (ними) норм процесуального права має обов`язково наводитися у взаємозв`язку з посиланням на відповідний пункт (пункти) частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга.

З урахуванням змін до КАС України, внесених Законом України від 15 січня 2020 року №460-IX і які набрали чинності 8 лютого 2020 року, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття до розгляду і відкриття касаційного провадження.

За таких обставин колегія суддів зазначає, що скаржник не виконав вимоги ухвали Верховного Суду від 8 липня 2020 року про залишення її без руху, а отже касаційну скаргу належить повернути.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини шостої статті 332 КАС України питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом десяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

За наведених обставин касаційну скаргу потрібно повернути особі, яка її подала.

На підставі викладеного, керуючись статтями 248, 328, 332 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:
Визнати поважними підстави пропуску строку Військовою частиною НОМЕР_1 на касаційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2019 року і постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 6 квітня 2020 року у справі №160/9256/19 і поновити його.

Касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2019 року і постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 6 квітня 2020 року у справі №160/9256/19 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

…………………………….

…………………………….

…………………………….
Н.М.          Мартинюк
А.В.          Жук
Ж.М.          Мельник-Томенко,
Судді          Верховного Суду