УХВАЛА

01 вересня 2020 року 
м. Київ
справа № 823/241/16
адміністративне провадження № К/9901/15634/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Олендера І.Я., 
суддів: Васильєвої І.А., Ханової Р.Ф.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2020 у справі №823/241/16 за позовом ОСОБА_1 до Уманського об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Черкаській області, третя особа - Публічне акціонерне товариство «Райфайзен Банк Аваль», про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення та зняття арешту,

в с т а н о в и в:

Не погодившись з рішенням суду апеляційної інстанції, Головне управління ДФС у Черкаській області 23.06.2020 звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду. Як вбачається з документів долучених до касаційної скарги контролюючим органом, у зв`язку з пропуском процесуального строку на касаційне оскарження постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2020 у справі №823/241/16, порушено питання про його поновлення.

Доводи відповідача про поважність причин пропуску строку при поданні касаційної скарги зводяться до того, що приведення касаційної скарги у відповідність до положень Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та дотримання процесуальних строків касаційного оскарження при первинному зверненні до Верховного Суду, є підставою для поновлення пропущеного строку вчергове поданої касаційної скарги (з урахуванням реалізації права повторного звернення до закінчення річного строку) та відкриття касаційного провадження у даній справі. На думку відповідача, порушення порядку здійснення процесуальної дії касаційного оскарження не повинно впливати на доступ до правосуддя. Також, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження відповідач вказує на надмірне навантаження відділу супроводження судових спорів за позовами платників податків до органів ДПС та низькою штатною кількістю працівників, що на думку останнього, створює істотні перешкоди у своєчасному реалізації права на судове оскарження.  

Ухвалою Верховного Суду від 08.07.2020 касаційну скаргу було залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статей 330, 332 КАС України. Цією ж ухвалою заявнику надано строк на усунення виявлених судом недоліків тривалістю п`ять днів з моменту закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19) протягом якого особа має право надати суду: 1) обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав поважності пропуску строку на касаційне оскарження; 2) документ про сплату 2847,09грн суми судового збору за подання касаційної скарги у даній справі.  

Вказану ухвалу Верховного Суду вручено заявнику 16.07.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

17.07.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-IX від 18.06.2020, яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №731-IX від 18.06.2020 встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Законодавцем встановлено обмеження строку встановленого відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній з 02.04.2020 до 16.07.2020), зокрема для виконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху, який закінчуються через 20 днів після набрання чинності Закону №731-IX від 18.06.2020. Враховуючи, що Закон №731-IX від 18.06.2020 набрав чинності 17.07.2020, присічний строк виконання вимог ухвали від 08.07.2020 у справі №823/241/16 є 06.08.2020.

Верховний Суд ухвалою від 21.07.2020 продовжив Головному управлінню ДФС у Черкаській області строк на усунення недоліків касаційної скарги (зі встановленням строку для виконання вимог ухвали Верховного Суду від 08.07.2020 у справі №823/241/16) до 06.08.2020 включно.              

Вказану ухвалу Верховного Суду вручено представнику заявника 27.07.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. 

На виконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху адресу суду 07.08.2020 надійшло клопотання Головного управління ДФС у Черкаській області про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2020 у справі №823/241/16 та документ про сплату судового збору (платіжне доручення №1177 від 13.05.2020).

Разом з тим, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, відповідач вказує причини попуску процесуального строку касаційного оскарження аналогічні тим, що були наведені контролюючим органом при поданні касаційної скарги, та які судом було визнано неповажними. Інших умотивованих доводів, які б підтверджували поважність підстав пропуску строку касаційного оскарження податковим органом не наведено.

На переконання Головного управління ДФС у Черкаській області приведення касаційної скарги у відповідність до положень КАС України та дотримання процесуальних строків касаційного оскарження при первинному зверненні до Верховного Суду є підставою для поновлення пропущеного строку вчергове поданої касаційної скарги (з урахуванням реалізації права повторного звернення до закінчення річного строку) та відкриття касаційного провадження у даній справі. На думку відповідача, порушення порядку здійснення процесуальної дії касаційного оскарження не повинно впливати на доступ до правосуддя. Також, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження відповідач вказує щодо запровадження 12.03.2020 на всій території України карантинних обмежень, що на думку останнього, створило істотні перешкоди у своєчасному реалізації права на оскарження судового рішення у касаційному порядку. Відповідач наголошує про наявність у останнього процесуального інтересу до розгляду даної справи та вказує про сплату ним суми судового збору у даній справі.

Разом з тим, наведені контролюючим органом у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстави не можуть бути визнані поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Аналіз положень статей 5, 13, 328, 329 КАС України дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених  КАС України  певних процесуальних дій. 

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними,  строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом   процесуальний   строк подання касаційної скарги.

Разом з тим, зазначені відповідачем у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстави не відповідають наведеним вище критеріям і не можуть бути визнані судом поважними, оскільки не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає касаційну скаргу, і не надають їй права у будь-який необмежений після спливу цього строку час реалізовувати право на касаційне оскарження судових рішень.

Також, суд касаційної інстанції звертає увагу, що відповідачем на підтвердження доводів викладених у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження, не надано жодних доказів на підтвердження вчинення дій з метою усунення недоліків касаційної скарги, які стали підставою для її повернення скаржнику раніше, та неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення касаційної скарги у відповідності до вимог процесуального закону.

Особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк. КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин. 

Недотримання скаржником при поданні касаційної скарги раніше положень пунктів 1 та 4 частини п`ятої статті 332 КАС України не є поважною причиною пропуску строку касаційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає касаційну та не надає особі права у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження. 

Відтак, посилання податкового органу на відсутність законних підстав для повернення раніше поданих касаційних скарг заявнику не приймаються судом касаційної інстанції, оскільки за встановлених судом обставин, зокрема підстав повернення касаційних скарг відповідача згідно ухвал Верховного Суду від 25.02.2020 та від 27.05.2020, в діях контролюючого органу не вбачається наміру добросовісної реалізації належного суб`єкту владних повноважень права на касаційне оскарження судового рішення. Зазначене свідчить виключно про формальний підхід скаржника до оформлення касаційної скарги.

Також, Верховний Суд звертає увагу, що при вирішенні питання про поновлення строку касаційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого статтею 329 КАС України строку касаційного оскарження до дати звернення з касаційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої касаційної скарги/відмови у відкритті касаційного провадження за вперше поданою касаційною скаргою до дати повторного звернення з касаційною скаргою і так далі.

Втім обґрунтованих доводів, належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у останнього об`єктивних перешкод, які унеможливили реалізацію права на звернення (після постановлення 27.05.2020 Верховним Судом ухвали про повернення касаційної скарги заявнику) до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в найкоротші строки відповідачем не наведено. В поданні втретє 23.06.2020 касаційної скарги суд не вбачає наміру добросовісної реалізації належного особі права на касаційне оскарження судових рішень та забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема стосовно строку подання касаційної скарги.

Суд вважає за необхідне наголосити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З урахуванням вищевикладеного, Верховний Суд не вбачає підстав для визнання, зазначених відповідачем у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними. 

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтею 333 КАС України, -

у х в а л и в:

Відмовити Головному управлінню ДФС у Черкаській області у поновленні строку на касаційне оскарження постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2020 у справі №823/241/16. 

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДФС у Черкаській області на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2020 у справі №823/241/16 за позовом ОСОБА_1 до Уманського об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Черкаській області, третя особа - Публічне акціонерне товариство «Райфайзен Банк Аваль», про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення та зняття арешту.

Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                                              І.Я. Олендер
                                                                                                              
                                                                                                               І.А. Васильєва
                                                                                                          
                                                                                                                       Р.Ф. Ханова