П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

02 липня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 400/4727/19	

Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т. О.
рішення суду першої інстанції прийнято у
м. Миколаїв, 17 лютого 2020 року

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:                                                    Танасогло Т.М.,
суддів:                                                                       Димерлія О.О., Єщенка О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Мегабуд-Н” (код ЄДРПОУ 41528079) до Державної податкової служби України, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ТОВ “Чисто Клінінг” про скасування рішення,- 

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Мегабуд-Н» (надалі – ТОВ «Мегабуд-Н») звернулось до суду з позовом Державної податкової служби України, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ТОВ “Чисто Клінінг” про скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області, яка приймає рішення про реєстрації ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації вд 25.11.2019 року № 1336588/41528079.
В обґрунтування вимог позивач зазначив, що товариство надало всі наявні у нього господарської документи щодо придбання та реалізації ТМЦ , надані документи відповідають вимогам, викладеним у Вичерпному переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Проте, відповідачем безпідставно було відмовлено у реєстрації податкових накладних.
Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 28.01.2020 року замінено відповідача на Державну податкову службу України.
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2020 року, позов Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегабуд-Н» задоволено, скасовано рішення від 16.10.2019 № 1336588/41528079.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, Державною податковою службою України подано апеляційну скаргу, в якій зазначено про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме недосконало проаналізовано доводи сторін.
У своїх доводах апелянт зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги, що підставою відмови у реєстрації накладної від 16.10.2019 року № 42 стало ненадання платником податків необхідних документів, а саме - первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи) та розрахункових документів, банківських виписок з особового рахунку.
В судове засідання, призначене на 02 липня 2020 року о 15:30 сторони або їх представники не прибули, належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду справи за апеляційною скаргою ДПС України, про причини неприбуття у судове засідання не повідомили, заяв/клопотання щодо відкладення розгляду справи до суду не надали.
Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за апеляційною скаргою ДПС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 01.10.2019 року ТОВ «Мегабуд-Н» (продавець) уклав договір купівлі-продажу № 01-10-2019 з ТОВ «Чисто Клінінг» (покупець), відповідно до п. 1.1 якого продавець зобов`язується передати у власність покупця належний продавцю товар, а покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його вартість на умовах цього договору.
Згідно п. 3.2. Договору, оплата за товар перераховується покупцем в безготівковій формі на поточний рахунок продавця. Оплата за товар може бути здійснена в будь-якій іншій формі, не забороненій чинним законодавством України.
Згідно видаткової накладної №113 від 16.10.2019 позивач поставив на адресу ТОВ «Чисто Клінінг» товар на суму 924,96 грн. з ПДВ.
16.10.2019 ТОВ «Мегабуд-Н» було складено податкову накладну № 42 про постачання на адресу ТОВ «Чисто Клінінг» лаку акрило-поліуретанового у кількості 1 шт на загальну суму 924,96 гривень.
01.11.2019 позивач направив на реєстрацію податкову накладну № 42 на суму 924,96 грн., в тому числі податок на додану вартість 154,16 грн.
01.11.2019 ТОВ «Мегабуд-Н» отримано квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної, оскільки податкова накладна відповідає вимогам пп.1.6 п.1 критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
15.11.2019 позивачем були надані пояснення та копії фінансово-господарських документів.
Проте, рішенням комісії ДПС № 1336588/41528079 від 25.11.2019 року було відмовлено ТОВ «Мегабуд-Н» в реєстрації податкової накладної від 16.10.2019 № 42 з підстав ненадання: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки, накладні.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що зупинення реєстрації податкової накладної позивача було безпідставним, ТОВ «Мегабуд-Н» надав відповідачу всі наявні у нього документи, щодо постачання ТОВ «Чисто Клінінг» товарно-матеріальних цінностей згідно податкової накладної № 42 від 16.10.2019 року: договори купівлі-продажу, видаткові накладні, рахунки-фактури, платіжні доручення, договір суборенди приміщень, у зв`язку із чим рішення від 25.11.2019 року № 1336588/41528079 про відмову в реєстрації податкової накладної № 42 від 16.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних не відповідає критеріям ч.2 ст.2 КАС України, а саме є необґрунтованим, тому підлягає скасуванню.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.
Згідно приписів п. 201.1 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у відповідності до п. 201.16. ПКУкраїни, може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
На виконання цієї норми постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено здійснення в автоматичному режимі розшифрування та проведення перевірки поданих податкових накладних, серед іншого, на відповідність критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 Порядку № 1246, податковим органом формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Така квитанція надсилається платнику податку в автоматичному режимі (в електронному вигляді у текстовому форматі) протягом операційного дня і є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Пунктом 17 Порядку № 1246 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою КМУ "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 21 лютого 2018 р. № 117 (далі - Порядок № 117).
Відповідно до пп.13-14 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» № 117 від 21.02.2018 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Вирішуючи питання щодо законності рішення відповідача про відмову у реєстрації податкової накладної, колегія суддів вважає за необхідне надати оцінку рішенню (діям) щодо зупинення реєстрації цієї податкової накладної, яка за своїм змістом є передумовою для прийняття відповідачем оскаржуваного у даній справі рішення про відмову в реєстрації податкової накладної. 
З матеріалів справи вбачається, що підставою прийняття квитанції про зупинення  реєстрації податкової накладної від 01.11.2019 року стало відповідність податкової накладної № 42 від 16.10.2019 року вимогам пп. 1.6 п. 1 "Критеріїв ризиковості платника податку". Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.23).
При цьому, колегія суддів зазначає, що пп. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку» містить у собі визначення різних обставин встановлення ризиковості платника податків: платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.
Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
Таким чином, фіскальний орган був зобов`язаний у Квитанції чітко вказати не тільки на конкретний вид критерію, який встановлений пп. 1.6 п. 1 №Критеріїв ризиковості платника податку», а і на відповідне рішення, відповідно до якого позивача внесено до переліку ризикових платників.
Також, у даному випадку реєстрація поданої позивачем податкової накладної зупинена, як зазначено в Квитанції, через те, що «ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку».Тобто, відповідачем застосовано критерії ризиковості платника податку до податкової накладної, а не до платника податку - позивача, що свідчить про те, що контролюючим органом реєстрацію податкової накладної зупинено з підстав, які не передбачені Порядком № 117.
Крім того, апелянтом не надано суду ані самого протоколу засідання Комісії, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, ані матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку.
Водночас, колегія суддів звертає увагу, що податковий орган у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не конкретизував, які документи позивач мав надати йому для прийняття комісією ДПС рішення про реєстрацію податкової накладної, а вказав, що податкова накладна від 16.10.2019 року № 42 відповідає вимогам п. 1.6 п.1 «Критерії ризиковості платника податку».
Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами , у визначений Порядком № 117 спосіб, ТОВ «Мегабуд-Н» надано відповідачу пояснення до зазначеної господарської операції з ТОВ «Чисто Клінінг» (а.с. 24), а також документи щодо отримання ТОВ «Чисто Клінінг» від ТОВ «Мегабуд-Н» товару – лак акрило-поліуретановий Quick Dry Polyuretane  Varnish Clear Satin 2,5 л, напівматовий, у кількості – 1.0 шт., вартістю 770,80 грн., а саме: копії договорів № 01-10-2019 від 01.10.2019р., № 01-04-2019 від 01.04.2019р., довіреності № 2 від 16.10.2019р., штатного розкладу на 01.11.2011р., звітів 20 ОПП з квитанціями, видаткового касового ордеру № 34 від 29.01.2019р., звіту про використання коштів, виданих на відрядження або підзвіт № 20 від 29.01.2019р., фіскального чеку № 24746 від 29.01.2019р., товарного чеку № Кнк МY-0077566 від 29.01.2019р., платіжного доручення № 3 від 11.11.2019р., рахунку на оплату № 117 від 16.10.2019р., видаткової накладної № 113 від 16.10.2019 р., тощо.
Проте, податковим органом при прийнятті оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної було зазначено лише загальне твердження про ненадання платником податку копій документів: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні (документи, які не надано підкреслити).
Колегія суддів не приймає до уваги доводи апелянта про те, що ТОВ «Мегабуд-Н» надано недостовірні відомості щодо здійснення господарської операції за податковою накладною № 42 від 16.10.2019 року, оскільки податковим органом не зазначено, зокрема, які саме подані Товариством відомості є недостовірними, а також які саме документи надані платником податку не були.
На переконання колегії суддів, у спірному рішенні податковий орган мав чітко зазначити, шляхом відповідного підкреслювання, яких документів не надано платником податків, який подав на реєстрацію податкову накладну, та відсутність яких позбавляє можливості здійснити відповідну реєстрацію. Так, рішення Комісії повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.
Натомість, суд апеляційної інстанції враховує, що згідно даних податкової накладної від 16.10.2019 року № 42 у графі номенклатура товарів/послуг позивачем визначено вид товару, його кількість, обсяги постачання, вартість.
В свою чергу, судом першої інстанції вірно враховано, що вказані показники позивач через особистий електронний кабінет на вимогу контролюючого органу підтвердив відповідними договорами, документами, за якими вбачаються умови постачання товару, його вартість та використання у власній господарській діяльності, надав пояснення з приводу цих операцій.
Натомість, у квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних контролюючим органом не визначений перелік документів, який був недостатнім для проведення реєстрації податкових накладних, не наведено обставини, які стали підставою для віднесення операцій до ризикових.
При цьому, вимоги відповідача не були вичерпними, не були направлені на одержання від платника конкретних матеріалів та на встановлення дійсних показників накладної.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Оскільки, судом першої інстанції правильно встановлено, що ТОВ «Мегабуд-Н» надав відповідачу всі наявні у нього документи щодо надання ТОВ «Чисто Клінінг» у суборенду нерухомого майна: договори купівлі-продажу, видаткові накладні, рахунки-фактури, платіжні доручення, договір суборенди приміщень, тощо, відтак висновок суду першої інстанції рішення від 25.11.2019 року № 1336588/41528079 про відмову в реєстрації податкової накладної № 42 від 16.10.2019 в Єдином реєстрі податкових накладних не відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України, а саме є необґрунтованим, тому підлягає скасуванню.
Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд апеляційної інстанції, -
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України - залишити без задоволення.
Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2020 року у справі № 400/4727/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Мегабуд-Н” (код ЄДРПОУ 41528079) до Державної податкової служби України, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ТОВ “Чисто Клінінг” про скасування рішення - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя 	 	Танасогло Т.М.	
Судді	    	Димерлій О.О.    Єщенко О.В.