ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3834/20 Справа № 185/7882/19 	  	Суддя у 1-й інстанції - Юдіна С. Г. Суддя у 2-й інстанції - Каратаєва Л. О.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2020 року                                                                м. Дніпро

       Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого – Каратаєвої Л.О.
 
суддів – Ткаченко І.Ю., Деркач Н.М., 
 
за участю секретаря судового засідання – Літвінової А.Г.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля” на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 січня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про стягнення моральної шкоди, - 

                                В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», в якому просив стягнути з відповідача на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 300000 грн. у зв`язку зі смертю матері, причиною якої є порушення працівником ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві.
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 січня 2020 року призначено по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про стягнення моральної шкоди судово-психологічну експертизу, проведення якої доручено експерту (експертам) Українського центру судових експертиз, на розгляд якої поставити наступні запитання: 1. Чи має (мав) ОСОБА_1 зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають (перешкоджали) активному соціальному функціонуванню його як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин, а саме : переживання, стресу та горя внаслідок загибелі його матері ОСОБА_2 , що сталася 28.07.2016 року з причини порушення працівником ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві ? 2. Чи є (була) ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для ОСОБА_1 ? 3. Чи завдані ОСОБА_1 страждання (моральна шкода) ? 4. Якщо ОСОБА_3 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані йому моральні страждання (моральну шкоду)? 5. Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), то у якій проміжок часу він їх отримав? 6. Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), то в чому полягають страждання позивача ? Як вони впливають на здоров`я позивача та чи можуть заважати у повсякденному житті? Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України. Надано експерту для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 185/7882/19. Витрати за проведення експертизи покладено пропорційно завданим питанням на сторони. На час проведення експертизи провадження по справі зупинено.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду в частині постановленого питання на розгляд експерту, а саме питання щодо можливого розміру грошової компенсації завдані страждання (моральну шкоду) ОСОБА_4 і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Скасувати ухвалу суду в частині покладення на Відповідача обов`язку пропорційно сплатити за проведення психологічної експертизи і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Задовольняючи клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, суд першої інстанції виходив з необхідності призначення такої експертизи.
Колегія суддів в повному обсязі погоджується з таким висновком суду.
За приписами положень ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема змагальність сторін та диспозитивність.
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до положень ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Статтею першою Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла, тощо, об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
У відповідності до ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ч.5 ст. 103 ЦПК України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновок експерта.
У відповідності до ч.3 ст. 103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Згідно розділу VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 8 жовтня 1998 року, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.
У пункті 6.6. зазначеної Інструкції визначений орієнтовний перелік вирішуваних питань судовою психологічною експертизою, якими, зокрема, можуть бути: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи? Якщо так, то чи завдані особі страждання (моральна шкода)? Чи спричинені особі страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? Якщо особі завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?
Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.
Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.
Предметом доказування в межах даної цивільної справи є обставини, пов`язані з наявністю/відсутністю факту спричинення ОСОБА_5 моральної шкоди, внаслідок загибелі його матері на ПрАТ “ДТЕК Павлоградвугілля” та розмір можливої грошової компенсації для відшкодування такої шкоди, що є оціночним поняттям, але їх детальне дослідження можливе лише шляхом вирішення питань, які потребують спеціальних знань в області психології, що у свою чергу сприятиме повноті, всебічності та об`єктивності вирішення спору.
З огляду на те, що відповідач заперечує завдання моральної шкоди ОСОБА_1 та не визнає розмір моральної шкоди, а позивачем заявлено клопотання про проведення судової психологічної експертизи, й належні докази може надати психологічне дослідження, яке має бути фаховим, швидким, однозначним, а методи, за якими воно проводиться, уніфікованими, визнаними на офіційному рівні, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для призначення у даній справі судової-психологічної експертизи, на розгляд якої поставлено питання, зазначені у клопотанні ОСОБА_1 .
Також колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в частині покладення обов`язку на оплату експертизи на обох сторін.
Як встановлено судом першої інстанції, представник відповідача в підготовчому судовому засіданні просила додати на розгляд експерта питання, а саме : - якщо особі завдані страждання (моральна шкода), то у якій проміжок часу він їх отримав? – якщо особі завдані страждання (моральна шкода), то в чому полягають страждання позивача ? Як вони впливають на здоров`я позивача та чи можуть заважати у повсякденному житті? Оплату цих питань експерту гарантувала після визначення її розміру.
Суд першої інстанції поклав обов`язок на оплату експертизи за відповідачем за лише поставлені ним питання.
Виходячи з наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, предмет доказування у даній справі та прийшов до обґрунтованого висновку про наявність підстав для призначення у даній справі судової-психологічної експертизи.
       Керуючись ст. 103, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів, –
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства “ДТЕК Павлоградвугілля” - залишити без задоволення. 
       Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 січня 2020 року залишити без змін. 
       Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до чинного законодавства.
       Судді: