УХВАЛА

07 серпня 2020 року 
м. Київ
справа № 640/20842/18
касаційне провадження № К/9901/7598/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Шипуліної Т.М.,                                                
суддів: Бившевої Л.І., Хохуляка В.В.
розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у м.Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2020 в адміністративній справі №640/20842/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "С.К.С" до Головного управління ДФС в м.Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:
Головне управління ДПС у м.Києві 13.03.2020 звернулося до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою на ухвалу  Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2020. У касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.
Верховний Суд ухвалою від 19.03.2020 зазначену касаційну скаргу залишив без руху у зв`язку з невиконанням вимог частин четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на необхідність надання документу про сплату судового збору, та на підставі вимог частини третьої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України щодо надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку касаційного оскарження з наведенням інших підстав та наданням доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк, визначений законом. Цією ж ухвалою скаржнику встановлено строк для усунення недоліків у десять днів з дня вручення копії ухвали.
Вказана ухвала Верховного Суду від 19.03.2020 була отримана відповідачем 25.03.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №0102929557406.
На виконання вимог вказаної ухвали скаржником надіслано клопотання про відстрочення сплати судового збору. Також скаржником заявлено клопотання про поновлення строку касаційного оскарження до якого додано копію супровідного листа суду апеляційної інстанції від 12.02.2020 про направлення копії оскаржуваної ухвали відповідачу.

Верховний Суд ухвалою від 27.04.2020 відмовив Головному управлінню ДПС у м.Києві в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2020 в адміністративній справі №640/20842/18. Цією ж ухвалою продовжив строк для усунення недоліків касаційної скарги на підставі пункту 3  розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Вказана ухвала Верховного Суду від 27.04.2020 була отримана відповідачем 02.05.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №0102929884164.
На виконання вимог вказаної ухвали скаржником надіслано клопотання про відстрочення сплати судового збору та продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги. 
Обґрунтовуючи вказане клопотання відповідач посилається на обмежене фінансування з державного бюджету для сплати судового збору.
Розглядаючи заявлене клопотання, суд касаційної інстанції керується наступним.
За приписами частини першої  статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.
Заявник, маючи однаковий обсяг процесуальних прав і обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діє як суб`єкт владних повноважень та є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому обмежене її фінансування, зокрема, в частині видатків, передбачених на сплату судового збору, не є підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судових витрат останнього, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі установи своєчасно і у повному обсязі.
Відповідно до частин першої та другої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. 
Статтею 2 Закону України "Про судовий збір" визначено, що платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення.
Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено умови, перелік суб`єктів та коло певних правовідносин, за яких суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.
Отже, Кодексом адміністративного судочинства України  та Законом України "Про судовий збір" встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити   сплату судового збору.
Статтею 129 Конституції України, як однією із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
При здійсненні судочинства, касаційний суд повинен забезпечити процесуальну рівність сторін, не допускати процесуальних переваг однієї сторони перед іншою.
Так, відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
У даному випадку, обов`язок учасника справи щодо сплати судового збору за подання касаційної скарги, передбачений підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", і не може порушити принципу розумної пропорційності, доступу до суду, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 
Згідно з положеннями Закону України "Про судовий збір" органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.
Органи доходів і зборів є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, тобто суб`єктами, що реалізують свою владну компетенцію. 
Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.
Таким чином, особа, яка звертається до суду касаційної інстанції, повинна  дотримуватися вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги щодо сплати судового збору за подання касаційної скарги та вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.
Проаналізувавши викладе та зміст клопотання про відстрочення сплати судового збору або продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги, суд вважає, що заявником не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність достатніх підстав для відстрочення від сплати судового збору, та не обґрунтовано належними і допустимими доказами відсутність можливості сплатити судовий збір у встановлених законом порядку і розмірі.
Посилання податкового органу на скрутне майнове становище не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору або продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.
За таких обставин, у суду відсутні правові підстави для задоволення клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору або продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.
На момент постановлення цієї ухвали вимоги ухвали від 19.03.2020 про залишення касаційної скарги без руху, з урахуванням ухвали про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги від 27.04.2020 щодо надання документу про сплату судового збору не виконано.
Згідно з частиною другою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, пунктом 1 частини четвертої якої передбачено повернення позовної заяви, якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не усунуто у встановлений судом строк. 
Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає поверненню.

Верховний Суд зазначає, що 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Відповідно до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» процесуальні строки, які були продовжені відповідно до  пункту 3  розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)"  № 540-IX  від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.
Керуючись пунктом 1 частини четвертої статті 169, статтею 121, частиною другою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України, пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18.06.2020 №731-IХ, -
У Х В А Л И В :
1. Відмовити Головному управлінню ДПС у м.Києві в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2020 в адміністративній справі №640/20842/18.
2. Відмовити Головному управлінню ДПС у м.Києві в задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2020 в адміністративній справі №640/20842/18.
3. Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м.Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2020 в адміністративній справі №640/20842/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "С.К.С" до Головного управління ДФС в м.Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - повернути.
4. Надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги учасникам справи, а касаційну скаргу з доданими до неї матеріалами - скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду     	 	Т.М.Шипуліна Л.І.Бившева В.В.Хохуляк