Ухвала
 
25 серпня 2020 року
м. Київ
справа № 639/3452/20
провадження № 51-3959 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянувши касаційну скаргу начальника відділу міжнародного співробітництва прокуратури Харківської області – ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 19 червня 2020 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 26 червня 2020 року, 
встановив:
У касаційній скарзі ОСОБА_4 порушує питання про перевірку вказаних судових рішень в касаційному порядку.
За змістом ст. 310 та ч. 4 ст. 424 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) ухвала слідчого судді не є предметом перегляду суду касаційної інстанції, оскільки вона не входить до переліку судових рішень, які можуть бути оскаржені у касаційному порядку.
Разом з цим, в частині оскарження ухвали Харківського апеляційного суду, при звернені до касаційного суду прокурор ОСОБА_4 не дотримався вимог                п. 4, п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК. 
Відповідно до вимог ст. 427 КПК у касаційній скарзі необхідно зазначити: вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції; обґрунтування цих вимог із зазначенням того,  у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень.
Відповідно до приписів ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК); невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК). 
Тому, посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК, що є підставою для зміни чи скасування таких рішень, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
Разом з цим, в обґрунтування незаконності ухвали апеляційного суду, касатор посилається на невідповідність висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, що в силу статей 433, 438 КПК не є предметом перевірки суду касаційної інстанції.
Відсутність у скарзі належного обґрунтування, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Усупереч  п. 5 ч. 2 ст. 427 КПКкасаційна скарга не містить чітких вимог до суду касаційної інстанції, викладених у відповідності з положеннями ст. 436 КПКщодо повноважень суду касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги.
За таких обставин на підставі ч. 1 ст. 429 КПК колегія суддів вважає за необхідне залишити без руху касаційну скаргу, надавши ОСОБА_4 строк для усунення недоліків.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу начальника відділу міжнародного співробітництва прокуратури Харківської області – ОСОБА_4 залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                           ОСОБА_2                                              ОСОБА_3