Ухвала
 
22 вересня 2020 року
м. Київ
 
справа №686/5059/16-ц
провадження №61-7388св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
Висоцької В. С. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Фаловської І. М.
 
розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна справа» про відшкодування шкоди; за зустрічним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна справа» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення витрат за зберігання майна та визнання майна самочинним будівництвом, за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна справа» на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 вересня 2018 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 18 березня 2019 року,
ВСТАНОВИВ:
 
У березні 2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна справа» (далі - ТОВ «Приватна справа») про відшкодування шкоди.
У листопада 2017 року ТОВ «Приватна справа» звернулось з зустрічним позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2  про стягнення витрат за зберігання майна та визнання майна самочинним будівництвом.
Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 вересня 2018 року позов  ОСОБА_1 та  ОСОБА_2 задоволено частково. Стягнуто із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду в сумі 595 299,60 грн та моральну шкоду в розмірі 
50 000 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Зустрічний позов ТОВ «Приватна справа» залишено без задоволення. Вирішено питання розподілу судових витрат.
Постановою Хмельницького апеляційного суду від 18 березня 2019 року апеляційні скарги ТОВ «Приватна справа» та ОСОБА_3 залишені без задоволення.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.
Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 вересня 2018 року скасовано в частині: задоволення позову ОСОБА_1 про стягнення шкоди з ОСОБА_3 і відмови 
ОСОБА_1 у стягнені шкоди з ТОВ «Приватна справа» та стягненні з ОСОБА_3 судових витрат, у цій частині прийнято нову постанову.
Позов ОСОБА_1 про стягнення з ТОВ «Приватна справа» майнової шкоди в сумі 601 543,82 грн та моральної шкоди в розмірі 100 000 грн задовольнити частково.
Стягнуто з ТОВ «Приватна справа» на користь ОСОБА_1  майнову шкоду в сумі 595 299,60 грн та моральну шкоду в розмірі 50 000 грн.
У задоволенні позову ОСОБА_1 про стягнення шкоди з ОСОБА_3 відмовлено. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.
Стягнути з ТОВ «Приватна справа» в дохід держави 12 281,89 грн судових витрат.
Стягнути з ТОВ «Приватна справа» на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в розмірі 5 700 грн.
У касаційній скарзі, поданій у квітні 2019 року, ТОВ «Приватна справа» просить скасувати ухвалені у справі судові рішення та ухвалити нове рішення, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Касаційна скарга також містить клопотання про розгляд справи за участю представника ТОВ «Приватна справа».
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року). 
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України в редакцій чинній на момент подачі касаційної скарги, під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. 
Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. 
Колегія суддів не вбачає необхідності виклику учасників справи для надання пояснень в даній справі, і така необхідність відсутня, а відтак, заявлене клопотання про розгляд справи за участю представника заявника задоволенню не підлягає.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.  
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.  
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна справа» про відшкодування шкоди; за зустрічним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна справа» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення витрат за зберігання майна та визнання майна самочинним будівництвом, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю «Приватна справа в задоволенні клопотання про розгляд справи за участю представника заявника.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                            В. С. Висоцька

І. В. Литвиненко

І. М. Фаловська