УХВАЛА

01 жовтня 2020 року 
Київ

справа №9901/313/20
адміністративне провадження №П/9901/313/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Кашпур О.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,
У С Т А Н О В И В:
28 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просила:
-          визнати протиправними дії відповідача через неналежний розгляд звернення  від 22.10.2019 та нерозглянутий лист-претензію від 14.05.2020, незабезпечення гарантованих Конституцією України прав на відшкодування завданої шкоди за рахунок Держави, відновлення порушених прав;
-          зобов`язати відповідача вчинити дії по відшкодуванню за рахунок Держави завданої позивачці шкоди протиправними діями та бездіяльністю суб`єктів владних повноважень та їх посадових осіб при виконанні ними делегованих повноважень у сумі 113316 грн та 150   000 грн у відшкодування моральної шкоди.
Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
У силу частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Як убачається з позовної заяви, ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги обставинами подання на електронну адресу Президента України письмового звернення від 22.10.2019, яке відповідачем розглянуто не було, у зв`язку з чим,  на думку позивача, дії Президента України щодо нерозгляду вказаного звернення є протиправними.
За загальним правилом, установленим у частині першій статті 20 Закону України "Про звернення громадян", звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження.
Виходячи з цього, у позивачки виникло право звернення до суду з позовом про визнання протиправною бездіяльності суб?єкта владних повноважень щодо розгляду її звернення після закінчення встановленого законом строку, в який мало бути вчинено відповідну дію або прийнято рішення.
Таким чином, ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду з вимогами про визнання протиправними дій відповідача через неналежний розгляд звернення  від 22.10.2019, оскільки про порушення своїх прав, свобод чи інтересів оскаржуваною бездіяльністю відповідача вона дізналася або повинна був дізнатися після спливу місячного строку від дня подання вказаного звернення з урахуванням часу пересилання поштової кореспонденції, тобто не пізніше кінця листопада 2019 року.
Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
ОСОБА_1 не подала заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду в частині оскарження дій суб`єкта владних повноважень щодо розгляду звернення від 22.10.2019, у зв?язку з чим позовна заява в цій частині підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для подання такої заяви з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку.
Крім того, як слідує зі змісту позовної заяви, позивачка не погоджується з бездіяльністю Президента України щодо нерозгляду її звернень, натомість в прохальній частині позовної заяви просить визнати протиправними дії відповідача. Отже, позивачці необхідно уточнити позовні вимоги відповідно до наведених нею обґрунтувань. 
Також згідно з вимогами пункту 3 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.
Крім того, згідно з частиною п`ятою статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.
Отже, адміністративні суди можуть розглядати вимоги про відшкодування шкоди лише за наявності таких умов: вимоги мають стосуватися шкоди, завданої лише суб`єктом владних повноважень; такі вимоги мають бути поєднані з вимогою про визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.
Водночас, під обґрунтованим розрахунком суми, що стягується, слід розуміти визначення грошового еквіваленту факту заподіяння моральної шкоди залежно від характеру і обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних і т.д.), які зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення і т.д.) і з урахуванням інших обставин.
Втім, позивач, заявляючи вимоги про стягнення моральної шкоди, не зазначає обґрунтувань щодо співрозмірності заявленої суми компенсації заподіяній моральній шкоді.
Не наведено позивачем й обґрунтованого розрахунку суми матеріальної шкоди із зазначенням того, які саме дії відповідача, про які йде мова у позовній заяві, вплинули на майнові права та інтереси ОСОБА_1 і в чому конкретно така шкода проявляється у світлі причинно - наслідкового зв`язку між вказаними у позові обставинами та негативними для заявника наслідками майнового характеру із посиланням на належні, допустимі, достатні, достовірні докази, що підтверджують розмір відповідних матеріальних втрат.
Також відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
При цьому за змістом частини 2 статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
Частинами 4 та 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Відповідність копії документа оригіналу здійснюється шляхом проставлення відмітки про засвідчення копії документа, які складають зі слів "Згідно з оригіналом", особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.
Однак, всупереч наведеним положенням процесуального закону позивачкою до адміністративного позову на підтвердження звільнення її від сплати судового збору додано ксерокопію пенсійного посвідчення, яка не засвідчена в порядку, встановленому чинним законодавством та на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, додано ксерокопії документів, які не засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством (в тому числі, не засвідчені учасником справи своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, у разі знаходження у нього оригіналу доказу).
Отже, позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статей 160, 161 КАС України.
За змістом частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на викладене, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, встановивши строк, упродовж якого вона має усунути вказані судом недоліки, а саме подати до Верховного Суду: заяву про поновлення пропущеного строку звернення в частині оскарження дій суб`єкта владних повноважень щодо розгляду звернення від 22.10.2019, з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку; уточнену позовну заяву з наведенням обґрунтованого розрахунку суми матеріальної та моральної шкоди, заявленої до стягнення; належним чином завірену ксерокопію пенсійного посвідчення та засвідчених копій доказів, доданих до позовної заяви в обґрунтування позовних вимог, в тому числі, засвідчених позивачкою своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, у разі знаходження у неї оригіналу доказу.
У разі неусунення недоліків позовної заяви протягом установленого строку вона буде повернута заявнику згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України.
Керуючись статтями 123, 169, 248, 266 КАС України,
У Х В А Л И В:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.
2. Надати позивачці строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк позовна заява разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.  

Суддя                                                                                          О.В.   Кашпур