ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/267/20                                             Суддя (судді) першої інстанції: Каракашьян С.К.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  09 липня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу  Товариства з обмеженою відповідальністю «Домобуд» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 березня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Домобуд» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю «Домобуд» (надалі за текстом - ТОВ «Домобуд») звернулось до суду з позовом про визнання протиправними та скасування постанов №194/19/10/26-25/2210/02/2 та №195/19/10-26-26/2210/02/2 від 22.10.2019 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
На обґрунтування своїх вимог позивач зазначав про порушенням порядку проведення перевірки, зокрема, без присутності керівника позивача та уповноваженої особи, проведення перевірки без погодження центрального органу виконавчої влади, та не вручення акту перевірки. Також позивач стверджував про спростування деяких порушень, зокрема, відсутність обставин складування будівельних конструкцій, належне огородження робочих місць та проходів, наявність схеми руху автотранспорту.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 березня 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
В апеляційній скарзі позивач, вважаючи зазначене рішення ухваленим з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нову постанову про задоволення позову.
Скаржник зазначає, що судом не встановлено до якої з визначених у Порядку №553 підстав відноситься звернення депутата Київської міської ради VIII скликання, оскільки таке не містить відомості про порушення прав та законних інтересів депутата ОСОБА_1 , та/або про шкоду, яка завдана життю і здоров`ю скаржника, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави.
Поруч з цим, наголошує, що всупереч вимогам частини 1 стаття 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у наказах відповідача №401 від 18.09.2019 р. про проведення позапланової перевірки та №437 від 09.10.2019 р. про продовження проведення позапланової перевірки, а також у направленнях для проведення позапланового заходу від 29.09.2019 р. та 10.10.2019 р. чітко не визначено предмет перевірки, та конкретно не зазначено, що суб`єктом господарювання, щодо якого буде здійснено захід є саме ТОВ «Домобуд».
Поміж іншого, наголошує, що судом першої інстанції було неправильно досліджено докази, що призвело до неправильного вирішення справи. 
Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що до Департаменту    Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві надійшло звернення депутата Київської міської ради VIII скликання з вимогою здійснити заходи державного архітектурно-будівельного контролю з питань дотримання службовими особами забудовників вимог містобудівного законодавства за адресою: вул. Володимира Сосюри, 6 у Дніпровському районі.
Наказом відповідача №401 від 18.09.2019 р. було призначено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вказаному вище об`єкті будівництва.
На підставі вищезазначеного депутатського звернення, наказу Департаменту № 401 від 18.09.2019 р. та направлення для проведення позапланового заходу від 26.09.2019 проводилась позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція існуючої адміністративної будівлі від адміністративно-офісний центр та під офісно-житлові приміщення з організацією закладів громадського харчування на вул. Володимира Сосюри, 6 у Дніпровському районі».
Наказом №437 від 09.10.2019 р. термін проведення перевірки продовжено на два робочих дні.
За результатами проведеної перевірки, 10 жовтня 2019 року відповідачем складено акт, яким встановлено наступні порушення:
- виконавча документація ведеться позивачем з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельник норм, стандартів і правил а саме: у загальному журналі робіт на титульному листі відсутній підпис начальника дільниці, підпис особи, яка здійснює технічний нагляд, основні ТЕП, дата затвердження проекту, не заповнено результати операційного контролю якості будівельних робіт та перелік спеціальних журналів робіт що є порушенням п. 4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва»;
- складування будівельних конструкцій, виробів та матеріалів відбувається у непередбачених для цього місцях та не відповідає проекту виконання робіт;                    
- робочі місця і проходи до них, які розташовані на висоті більше ніж 1,3 м    на відстані менше ніж 2.0 м. від межі перепаду по висоті частково не огороджені захисними огорожами;
- відсутнє сигнальне огородження зон з потенційними небезпечними виробничими факторами, небезпечні зони не позначено на території будівельного майданчика знаками небезпеки та попереджувальними написами;
- біля в`їзду на будівельний майданчик відсутня схема руху автотранспорту;
- не всі особи, що перебувають на будівельному майданчику забезпечені захисними касками, сигнальними жилетами;
- огорожа, яка прилягає до місць проходу людей частково не обладнана суцільним захисним козирком.
Зазначене було кваліфіковано відповідачем як порушення п. 4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», п. 4.17, п. 4.18, п. 4.19, п. 4.30, 6.2.1, п. 6.2.2, п. 6.2.6, п. 6.3.4, ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислові безпека у будівництві. Основні положення».    
На підставі висновків акту перевірки посадовою особою відповідача видано обов`язкові до виконання приписи від 10.10.2019 р. з вимогою у термін до 10.11.2019 р. усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності    та про зупинення виконання будівельних робіт.
За результатами розгляду Акту, 22 жовтня 2019 року, посадовою особою відповідача складено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №194/19/10/26-25/2210/02/2, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 3  ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»  та накладено штраф в сумі 36 126грн.
Також, постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №195/19/10-26-26/2210/02/2 від 22.10.2019 р. позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.8 ч. 3  ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»  та накладено штраф у сумі 90 315грн.
Вважаючи вказані постанови протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.
Спірні правовідносини врегульовані    Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим  постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.
Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI    (далі - Закон №3038-VI ) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Згідно з частинами першою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. 
Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, (надалі - Порядок №553).
У відповідності до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва. 
Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.
Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
У відповідності до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. 
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Виходячи з буквального тлумачення наведених правових норм, однією з підстав для призначення та проведення позапланової перевірки органами державного архітектурно-будівельного контролю є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, підставою для проведення позапланової перевірки слугувало депутатське звернення депутата Київської міської ради ОСОБА_1 щодо перевірки законності використання земельної ділянки та будівництва на вул. Володимира Сосюри, 6 у Дніпровському районі м. Києва,  яким    повідомлялось про ймовірні порушення вимог містобудівного законодавства, а саме, всупереч Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник звернувся до неуповноваженого органу щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Поруч з цим було зазначено, що виходячи з інформації про стан виконання будівельних робіт на об`єкті містобудування виконуються не підготовчі роботи, а будівельні роботи, а саме влаштування паль, що відповідно до п.п.6.3.2 п.6.3. ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» не відноситься до підготовчих робіт, а є безпосередньо будівельними роботами.
Слід зазначити, що звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в розумінні приписів пункту 7 Порядку № 553 не передбачає наведення у цьому зверненні відомостей про порушення прав та законних інтересів заявника, та/або про шкоду, яка завдана життю і здоров`ю скаржника, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави.
Дана норма передбачає зазначення порушень суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, що мало місце у зверненні.
З огляду на наведе, колегія суддів відхиляє доводи скаржника з приводу відсутності у даному зверненні обґрунтування порушення прав особи, якою подане відповідне звернення. 
Відповідно до статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V) для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
Матеріали справи містять наказ на проведення позапланової перевірки, в якому чітко вказано предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Поруч з цим, у направленні для проведення позапланового заходу зазначено, що уповноважена особа відповідача направляється для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Реконструкція існуючої адміністративної будівлі від адміністративно-офісний центр та під офісно-житлові приміщення з організацією закладів громадського харчування на вул. Володимира Сосюри, 6 у Дніпровському районі» щодо дотримання суб`єктом містобудування, зокрема, ТОВ «Домобуд», вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Виходячи з викладеного, наказ на проведення позапланової перевірки та направлення для проведення позапланового заходу відповідають вимогам  законодавства. 
Стосовно доводів апелянта щодо не пред`явлення керівнику позивача або уповноваженій керівником особі службового посвідчення, не надання копії направлення для проведення позапланової перевірки, та відсутності під час проведення перевірки як керівника позивача, так і уповноваженої керівником особи, колегія суддів зазначає наступне.
При невідповідності документів на проведення позапланової перевірки, позивач міг не допустити представника відповідача до проведення самої перевірки, а в разі допущення останніх, оскарженню підлягають тільки наслідки самої перевірки.
Як вбачається з матеріалів справи, уповноваженій особі представника суб`єкта господарювання було вручено направлення, ознайомлено з підставами проведення позапланової перевірки, представник відповідача був допущений до проведення перевірки за наслідками якої було складено акт та винесено припис. 
За таких обставин, твердження апелянта про порушення положень пункту 7 Порядку №553, не заслуговують на увагу, тому що представник відповідача був допущений до перевірки та провів її. 
В Акті від 10.10.2019 р. особами, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю), крім уповноваженої особи відповідача, зазначено довірену особу ТОВ «Домобуд» Голенкова Сергія Борисовича.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідачем було надано копію довіреності від 09.10.2019 р., якою ТОВ «Домобуд» уповноважило Голенкова Сергія Борисовича представляти інтереси позивача. Позивачем не спростовується обставина видачі даної довіреності. При цьому, як стверджує відповідач, підпис даної особи міститься у направленні на проведення перевірки.
Такий самий підпис містить і рекомендоване повідомлення про вручення позивачу примірника Акта.
Щодо порушення відповідачем вимог абзацу 2 пункту 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. №244 (далі - Порядок №244) колегія суддів зазначає, що такі доводи спростовуються самим апелянтом. 
Згідно з пунктом 17 Порядку №244 справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Як зазначає сам позивач, два протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.10.2019 р., в яких вказувалось місце та дата розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме 22.10.2019 р., отримані позивачем 18.10.2019 року, тобто не пізніше як за три доби до дня розгляду справи, у відповідності до вимог пункту 17 Порядку №244.
Доводи апелянта щодо наявності сумніву у останнього відповідності паперової копії фотографій, приєднаних до відзиву, оригіналу електронного доказу, спростовуються наступним.
Згідно з підпунктом 11 пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
В Акті від 10.10.2019 р. зазначено, що процес проведення заходу (його окремої дії) фіксувався посадовою особою органу державного нагляду (контролю) засобами фототехніки.
Фотофіксація підписана посадовою особою, яка проводила перевірку, а саме: головним інспектором будівельного нагляду відділу за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Капустіним Віктором Олександровичем, із зазначення дати 26.09.2019 та адреси. 
У поданій відповідачем фотофіксації чітко вказано її дату та місце проведення, а також прізвище посадової особи, яка її здійснювала, доказів того, що дані фото були виконані без представника уповноваженої особи позивача, сторонніми особами чи з порушення норм чинного законодавства не надано. 
Під час проведення перевірки відповідачем було встановлено ряд порушень.
На підтвердження наявності зазначених порушень відповідачем здійснено фотографування об`єкту позивача. З наданих відповідачем роздруківок фотографій вбачається наявність ряду порушень - відсутність огородження захисними засобами, відсутність захисного козирка.
Зазначені порушення мали бути спростовані позивачем шляхом заперечення відповідності наданих доказів реальним обставинам справи. Натомість, позивачем не було надано жодних доказів відповідності будівництва встановленим нормам, зокрема, виконавчої документації та фотографій будівництва.
Поруч з цим, до суду апеляційної інстанції позивачем також не надано будь-яких доказів, які б спростовували, наведені в приписі та акті перевірки порушення.
Всі доводи позивача стосуються формальних недоліків перевірки, однак, суто формальні порушення при проведенні перевірки, за наявності доведеного факту вчинення суб`єктом містобудування порушення вимог у сфері містобудівної діяльності не можуть слугувати самостійною правовою підставою для скасування результатів такої в цілому. Правові висновку з даного питання викладені у постанові Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 826/15257/15.
За таких обставин, слід погодитись з висновком суду попередньої інстанції про    правомірність оскаржуваних постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.10.2019 р. та відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що окружним адміністративним судом при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини чи порушено норми процесуального права.
За правилами  ст. 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 
ПОСТАНОВИВ 

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Домобуд» залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 березня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.
Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
          Постанова складена в повному обсязі 14 липня 2020 р.

Головуючий  суддя                                                            І.О.Лічевецький

суддя                                                            В.П.Мельничук

суддя                                                            О.М.Оксененко