Ухвала
 
21 вересня 2020 року
м. Київ
 
справа № 369/225/17
провадження № 61-17832св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Тітова М. Ю.,
 
провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , як правонаступників після смерті відповідача ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , про визнання недійсними розпоряджень та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Бєлкіна Марка Леонідовича на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У січні 2017 року перший заступник прокурора Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації звернувся до суду з позовом, в якому просив: визнати недійсними розпорядження Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 21 січня 2010 року № 273 та від 20 грудня 2012 року № 3581; витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації з незаконного володіння ОСОБА_6 земельні ділянки загальною площею 0,7344 га з кадастровими номерами: 3222457401:02:002:5105, 3222457401:02:002:5106, 3222457401:02:002:5107, 3222457401:02:002:5108, 3222457401:02:002:5109, 3222457401:02:002:5110, 3222457401:02:002:5111, які знаходяться в адміністративних межах Чабанівської селищної ради Києво-Святошинського району Київської області.
 
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13 січня 2017 року відкрито провадження в цій справі за позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , про визнання недійсними розпоряджень та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння. 
 
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 липня 2017 року, внесеною в журнал судового засідання,  ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , було залучено до участі у справі як правонаступників відповідачаОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
 
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 квітня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 28 листопада 2018 року апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області залишено без задоволення, а рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 квітня 2018 року - без змін.
 
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 травня 2019 року касаційну скаргу першого заступника прокурора Київської області задоволено частково, постанову Київського апеляційного суду від 28 листопада 2018 року скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації задоволено. Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 квітня 2018 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов задоволено. Визнано недійсними розпорядження Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 21 січня 2010 року № 273 та від 20 грудня 2012 року № 3581. Витребувано на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації з незаконного володіння       ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , як правонаступників після смерті відповідача ОСОБА_6 , земельні ділянки загальною площею 0,7344 га з кадастровими номерами: 3222457401:02:002:5105; 3222457401:02:002:5106; 3222457401:02:002:5107; 3222457401:02:002:5108; 3222457401:02:002:5109; 3222457401:02:002:5110; 3222457401:02:002:5111, які знаходяться в адміністративних межах Чабанівської селищної ради Києво-Святошинського району Київської області. Стягнуто з       ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , на користь прокуратури Київської області судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 9 905 грн, за подання апеляційної скарги -     14 875,50 грн, а всього - 24 762,50 грн.
 
03 жовтня 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Бєлкін М. Л. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив: скасувати оскаржувані судові рішення в частині позовних вимог про визнання недійсними розпоряджень Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 21 січня 2010 року № 273 та закрити провадження у справі в цій частині; в іншій частині постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року скасувати, а рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 квітня 2018 року змінити, виклавши його мотивувальну частину в іншій редакції; в іншій частині рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 квітня 2018 року залишити без змін; стягнути на користь відповідача сплачений за подання касаційної скарги судовий збір.
 
Статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
 
Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду                            від 04 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження в цій справі, витребувано її матеріали з Києво-Святошинського районного суду Київської області та зупинено дію постанови Київського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року до закінчення касаційного провадження.
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ». Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України в редакції, чинній на час подання касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.
 
Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.
 
Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.
 
18 листопада 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Бєлкін М. Л. подав до Верховного Суду заяву про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні з викликом учасників справи та можливістю надавати пояснення.
 
В задоволенні заяви необхідно відмовити з таких підстав.
 
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.
 
Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, виходячи з частини першої вищенаведеної статті 400 ЦПК України. 
 
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
 
При обговоренні доповіді судді-доповідача про проведені підготовчі дії та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні). Копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
 
Оскільки розгляд справи Верховним Судом здійснюється у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи, а характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, підстав для задоволення заяви про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні з викликом учасників справи та можливістю надавати пояснення немає.
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, статтями 34, 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , як правонаступників після смерті відповідача ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , про визнання недійсними розпоряджень та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Бєлкіна Марка Леонідовича на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддівДругої судової палати Касаційного цивільного суду у кількості п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
 
Відмовити в задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Бєлкіна Марка Леонідовича про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні з викликом учасників справи та можливістю надавати пояснення.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:	В. А. Стрільчук	
 	 	
 	С. О. Карпенко	
 	 	
 	М. Ю. Тітов