КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

	

Головуючий у суді першої інстанції Кисіль О.А.
Єдиний унікальний номер справи №382/836/19  
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5330/2020
 
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М    У К Р А Ї Н И
 
16 липня  2020року                                                                                      м. Київ 
                         
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді       - Мережко М.В.,
суддів                            - Верланова С.М., Савченка С.І.,
секретар                       - Тютюнник О.І.
 
Розглянувши  у відкритому судовому засіданні в м. Києві  цивільну справу  за  апеляційною скаргою Головного  управління  Держгеокадастру  у Київській області  на рішення Яготинського  районного  суду  Київської області  від  06 листопада  2019 року  у  справі за позовом  ОСОБА_1 до Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру у Київській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки та запису в погосподарській книзі.
Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, 
 
В с т а н о в и в :
 
У  травні  2019 року  позивач звернувся до суду із зазначеним позовом Свої вимоги обгрунтовував тим ,що у січні 2019 року позивач звернувся до Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області із заявою про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для передачі йому у приватну власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, за рахунок земель не наданих у власність та користування в межах населеного пункту в адміністративних межах Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області. 
 Рішенням за № 253-18-VII Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області від 14 лютого 2019 року  було надано ОСОБА_1 дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для передачі її у приватну власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд по пров . Квітневий в межах населеного пункту с. Сотниківка в адміністративних межах Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області. 
На замовлення позивача ФОП ОСОБА_2 було розроблено відповідний проект із землеустрою. Вказаний проект було направлено на державну реєстрацію у Державному земельному кадастрі, відповідно до ст. 24 Закону України «Про державний земельний кадастр».
 Державним кадастровим реєстратором відділу в Яготинському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області прийнято рішення про відмову у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру через знаходження земельної ділянки позивача (що передбачається зареєструвати), в межах іншої земельної ділянки кадастровий номер 3225586501:02:029:0003.
 За інформацією із Державного земельного кадастру, земельна ділянка 3225586501:02:029:0003 зареєстрована 29 червня 2016 року, однак речові права на неї не зареєстровано.
 Крім того, як стало відомо позивачу, Сотниківською сільською радою Яготинського району Київської області земельна ділянка (кадастровий номер 3225586501:02:029:0003) з метою раціонального використання земель була зареєстрована до Публічної кадастрової картки для передачі її в оренду для ведення товарного сільського господарського виробництва, однак, після присвоєння кадастрового номеру на земельну ділянку, тобто з 2016 року, укладення будь-яких договорів оренди на дану ділянку органом місцевого самоврядування здійснено не було. У 2018 році Сотниківською сільською радою Яготинського району Київської області було вирішено передати її жителям с. Сотниківка Яготинського району Київської області у приватну власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. З метою виконання поставленої мети було розроблено детальний план території, який 14 лютого 2019 року рішенням Сотиниківської сільської ради Яготинського району Київської області за № 248-18-VII було затверджено. Того ж сесійного дня було надано дозволи на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, громадянам згідно списку. Разом з тим, як зясувалося, скасувати державну реєстрацію земельної ділянки кадастровий номер 3225586501:02:029:0003 Сотиниківська сільська рада Яготинського району Київської області не може, а тому єдиним способом захисту порушеного права є звернення позивача до суду, оскільки наявність запису про реєстрацію земельної ділянки із кадастровим номером 3225586501:02:029:0003 та відкриття поземельної книги унеможливлюють присвоєння кадастрового номеру земельній ділянці позивача.
 Враховуючи викладене, позивач  просив скасувати державну реєстрацію земельної ділянки комунальної власності Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 19,9921 га, кадастровий 3225586501:02:029:0003 та скасувати запис в поземельній книзі щодо реєстрації земельної ділянки комунальної власності Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 19,9921 га, кадастровий 3225586501:02:029:0003 шляхом внесення до державного земельного кадастру відомостей про його скасування.
 Рішенням   Яготинського   районного суду  Київської області від   06 листопада  2019 року  позов задоволено.
Скасовано державну реєстрацію земельної ділянки комунальної власності Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 19,9921 га, кадастровий 3225586501:02:029:0003.
Скасовано  запис в поземельній книзі щодо реєстрації земельної ділянки комунальної власності Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 19,9921 га, кадастровий 3225586501:02:029:0003 шляхом внесення до державного земельного кадастру відомостей про його скасування.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 768,40 грн судового збору.
     Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач  Головне управління  Держгеокадастру у Київській області  подав  апеляційну скаргу .
В апеляційній скарзі зазначав, що    судом  порушені норми матеріального та процесуального права,  висновки суду  не відповідають обставинам справи.   В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначали , що  судом не прийнято до уваги, що втручання у діяльність  Державного кадастрового реєстратора, пов`язану із  здійсненням державної реєстрації  земельних ділянок  забороняється. Крім того зазначив ,що  законом визначений порядк скасування державної реєстрації  земельних ділянок, яке неможливо без припинення усіх речових прав, їх обтяжень .  
    Відповідно до  ст. 44  ЦПК України,  особи , які  беруть участь у справі  зобов`язані  добросовісно  здійснювати свої процесуальні  права і виконувати  процесуальні обов`язки.
Відповідно до ст.ст 128-131 ЦПК України  сторони  були своєчасно     повідомлені про день та час розгляду справи на  16 липня  2020 року  за адресами , які були зазначені в матеріалах справи. Заяв щодо зміни  місця проживання  або місцезнаходження від    сторін не надходило .    
   Відповідно до ст. 372 ЦПК  України  суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.
   Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
    Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
     Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.  Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
    Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
    Відповідно до ст. 13 ЦПК України  суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності
     Відповідно до ст. 12 ЦПК України   цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.  Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:
1) керує ходом судового процесу;
2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;
3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;
4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;
5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
   Апеляційна скарга  підлягає задоволенню з таких  підстав.
    Суд  першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив із того, що право позивача ОСОБА_1   у зв`язку із відмовою йому у реєстрації права власності на земельну ділянку є порушеним , і підлягає захисту.   
 Такі висновки суду не відповідають обставинам справи, не грунтуються на вимогах закону .
 Відповідно до п. 15  Розділу 1Х  Прикінцевих положень Земельного Кодексу України   до набрання чинності законом про обіг земель сільськогосподарського призначення, але не раніше 1 січня 2020 року, не допускається:
 а) купівля-продаж земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної та комунальної власності, земель, що перейшли до комунальної власності відповідно до пункту 21 цього розділу або передані до комунальної власності відповідно до статті 14-1 Закону України "Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)" , крім вилучення (викупу) їх для суспільних потреб;
 б) купівля-продаж або іншим способом відчуження земельних ділянок і зміна цільового призначення (використання) земельних ділянок, які перебувають у власності громадян та юридичних осіб для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, земельних ділянок, виділених в натурі (на місцевості) власникам земельних часток (паїв) для ведення особистого селянського господарства, а також земельних часток (паїв), крім передачі їх у спадщину, обміну (міни) відповідно до частини другої статті 37-1 цього Кодексу земельної ділянки на іншу земельну ділянку з однаковою нормативною грошовою оцінкою або різниця між нормативними грошовими оцінками яких становить не більше 10 відсотків та вилучення (викупу) земельних ділянок для суспільних потреб, а також крім зміни цільового призначення (використання) земельних ділянок з метою їх надання інвесторам - учасникам угод про розподіл продукції для здійснення діяльності за такими угодами.
Купівля-продаж або іншим способом відчуження земельних ділянок та земельних часток (паїв), визначених підпунктами "а" та "б" цього пункту, запроваджується за умови набрання чинності законом про обіг земель сільськогосподарського призначення, але не раніше 1 січня 2020 року, в порядку, визначеному цим Законом.
Угоди (у тому числі довіреності), укладені під час дії заборони на купівлю-продаж або іншим способом відчуження земельних ділянок та земельних часток (паїв), визначених підпунктами "а" та "б" цього пункту, в частині їх купівлі-продажу та іншим способом відчуження, а так само в частині передачі прав на відчуження цих земельних ділянок та земельних часток (паїв) на майбутнє є недійсними з моменту їх укладення (посвідчення).
Як видно з матеріалів справи , за інформацією із Державного земельного кадастру, земельна ділянка 3225586501:02:029:0003 з цільовим призначенням для ведення товарно сільськогосподарського  виробництва  ( Київська область , Яготинський район, Сотниківська сільська рада , с . Сотниківка , вул. Свисівська ,загальна площа  19,9921 га )   зареєстрована 29 червня 2016 року, однак речові права на неї не зареєстровано.( а.с. 20) . Крім того  згідно кадастрового плану земельої ділянки ,  у графі «Власники  землі , землекористувачі  ..» зазначено ТОВ « Баришівська зернова компанія» .  
  Рішенням  Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області  від 14 лютого 2019 року № 248-18-У11 було  затверджено детальний план території садибної забудови з метою надання земельних ділянок  громадянам України  для передачі їх у приватну  власність  для будівництва і обслуговування  житлового будинку, господарських  будівель  та споруд в с. Сотниівка по вул.. Свисівська . ( а.с. 18) .
Рішенням Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області  від 14 лютого 2019 року № 253-18-У11  надано дозвіл громадянам  України на розробку проекту землеустрою  щодо відведення  земельних  ділянок для будівництва і обслуговування  житлового будинку, господарських  будівель  та споруд для передачі у приватну власність ( а.с. 13, 14 ) .  До списку громадян, яким надавася дозвіл входив і ОСОБА_1 .
 Надана позивачем довідка Головного управління Держгеокадастру у Київській області  від 12 квітня 2019 року  № 97-10-0.40-605\163-19 не є відмовою  ОСОБА_1 у реєстрації, наданої  йому земельної ділянки , а засвідчує лише , що земельна ділянка  площею 0,2499 га  виділена для  будівництва  та обслуговування житлового будинку , господарських будівель та споруд , входить до складу земельної ділянки плщею 19,9921 га , яка наданий момент зареєстрована в Державному земельному кадастрі , має кадастровий номер 3225586501:02:029:0003, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського  виробництва . Знгідно із ст. 19 Земельного Кодексу України  земельна  ділянка відноситься  до категорії земель сільськогосподарського призначення ( а.с. 54) .
  Матеріали справи не містять доказів, що  цільове призначення земельної ділянки площею 19,9921 га  змінювалося у встановленому законом порядку, що вказана земельна ділянка була вилучена  для суспільних  потреб . Враховуючи, що кадастровий план земельної ділянки містить дані, що власником (користувачем) є ТОВ «Баришівська зернова компанія», докази, що власник змінився   відсутні, як відсутні  докази того, що вказана земельна ділянка відноситься до комунальної власності Сотниківської сільської ради, а тому помилковим є  висновок суду,що вказана земельна є вільною. 
Згідно до ст. 1 Закону України «Про державний земельний кадастр», державна реєстрація земельної ділянки це внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера. Кадастровий номер земельної ділянки індивідуальна що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, яка присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається за нею протягом усього часу існування.
В силу ст. 9 Закону України «Про державний земельний кадастр» державний кадастровий реєстратор: здійснює реєстрацію заяв про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, надання таких відомостей; перевіряє відповідність поданих документів вимогам законодавства; формує поземельні книги на земельні ділянки, вносить записи до них, забезпечує зберігання таких книг; здійснює внесення відомостей до Державного земельного кадастру або надає відмову у їх внесенні; присвоює кадастрові номери земельним ділянкам; надає відомості з Державного земельного кадастру та відмову у їх наданні; здійснює виправлення помилок у Державному земельному кадастрі; передає органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно відомості про земельні ділянки. Державний кадастровий реєстратор має доступ до всіх відомостей Державного земельного кадастру, самостійно приймає рішення про внесення відомостей до нього, надання таких відомостей, про відмову у здійсненні таких дій.
Відповідно до ст. 15 цього Закону до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку.
Згідно ст. 16 Закону України «Про державний земельний кадастр» земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер. Кадастровий номер земельної ділянки є її ідентифікатором у Державному земельному кадастрі. Система кадастрової нумерації земельних ділянок є єдиною на всій території України. Кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Зміна власника чи користувача земельної ділянки, зміна відомостей про неї не є підставою для скасування кадастрового номера.
Згідно ч. 6 ст. 16 цього Закону, кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Пунктом 114 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 року № 1051 визначено вичерпний перелік підстав для скасування державної реєстрації земельних ділянок. Державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі: 1) поділу чи об`єднання земельних ділянок на підставі заяви про державну реєстрацію земельних ділянок, які утворилися в результаті такого поділу чи об`єднання; 2) коли протягом одного року з дня здійснення державної реєстрації земельної ділянки речове право на неї не зареєстроване з вини заявника, на підставі даних про те, що протягом одного року Державному кадастровому реєстраторові органом державної реєстрації прав не надано відповідної інформації в порядку інформаційного обміну.
Серед документів, що можуть підтверджувати наявність фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у п. 5 ч. 1 ст. 19 Закону України «Про державний земельний кадастр» передбачено і рішення судів, що набрали законної сили.
Статтею 24 цього Закону визначено, що державна реєстрація земельної ділянки здійснюється при її формуванні шляхом відкриття Поземельної книги на таку ділянку. Державна реєстрація земельних ділянок здійснюється за місцем їх розташування відповідним Державним кадастровим реєстратором центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Ч. ч. 5, 6 ст. 24 Закону України «Про державний земельний кадастр» передбачено, що державний кадастровий реєстратор, який здійснює державну реєстрацію земельних ділянок, протягом чотирнадцяти днів з дня реєстрації заяви: перевіряє відповідність документів вимогам законодавства; за результатами перевірки здійснює державну реєстрацію земельної ділянки або надає заявнику мотивовану відмову у державній реєстрації. Підставою для відмови у здійсненні державної реєстрації земельної ділянки є: розташування земельної ділянки на території дії повноважень іншого Державного кадастрового реєстратора; подання заявником документів, передбачених частиною четвертою цієї статті, не в повному обсязі; невідповідність поданих документів вимогам законодавства; знаходження в межах земельної ділянки, яку передбачається зареєструвати, іншої земельної ділянки або її частини. Зміна найменування акціонерного товариства у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство не є підставою для відмови у державній реєстрації земельної ділянки.
Згідно ч. 9 ст. 24 цього Закону при здійсненні державної реєстрації земельної ділянки їй присвоюється кадастровий номер.
Підстави для скасування державної реєстрації визначені ч. 10 ст. 24 Закону України «Про державний земельний кадастр», зокрема у разі: поділу чи об`єднання земельних ділянок; якщо протягом одного року з дня здійснення державної реєстрації земельної ділянки речове право на неї не зареєстровано з вини заявника.
Відповідно до ч. 1 ст. 25 цього Закону поземельна книга є документом Державного земельного кадастру, який містить такі відомості про земельну ділянку: а) кадастровий номер; б) площа; в) місцезнаходження (адміністративно-територіальна одиниця); г) склад угідь; ґ) цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); д) нормативна грошова оцінка; е) відомості про обмеження у використанні земельної ділянки; є) відомості про межі частини земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; ж) кадастровий план земельної ділянки; з) дата державної реєстрації земельної ділянки; и) інформація про документацію із землеустрою, на підставі якої здійснена державна реєстрація земельної ділянки, а також внесені зміни до цих відомостей; і) інформація про власників (користувачів) земельної ділянки відповідно до даних про зареєстровані речові права у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; ї) дані про бонітування ґрунтів.
Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 25 Закону України «Про державний земельний кадастр» поземельна книга відкривається одночасно з державною реєстрацією земельної ділянки. Поземельна книга ведеться в паперовій та електронній (цифровій) формі.Матеріали справи не містять  жодного доказу ,що поземельна  книга на  земельну ділянку  площею 19.9921 га відкривалася . 
Згідно п. 57 Порядку ведення державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1051 від 17 жовтня 2012 року.
Поземельна книга закривається у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки у випадках, визначених п. 114 цього Порядку, та у разі виправлення помилки відповідно до п. 1562 цього Порядку.
Згідно п. 60 Порядку ведення державного земельного кадастру, запис у Поземельній книзі скасовується (поновлюється) Державним кадастровим реєстратором на підставі рішення суду.
П. 61 Порядку ведення державного земельного кадастру передбачає, що скасування (поновлення) запису в Поземельній книзі здійснюється шляхом внесення до Державного земельного кадастру відомостей про його скасування (поновлення) із зазначенням дати та підстави для скасування (поновлення), посади, прізвища та ініціалів Державного кадастрового реєстратора, який скасував (поновив) запис, та формування з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру нових аркушів Поземельної книги, які засвідчуються: в електронній (цифровій) формі - кваліфікованим електронним підписом Державного кадастрового реєстратора; у паперовій формі - підписом Державного кадастрового реєстратора та скріплюються його печаткою.
    Виходячи із засад ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових  відносин .
     Відповідно до положень ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути : визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків, відшкодування моральної шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу місцевого самоврядування. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
     За змістом вказаної норми особа, яка вважає, що її право порушене, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, який, як правило, визначається спеціальним законом (Цивільний Кодекс чи інший акт цивільного законодавства), що регламентує конкретні цивільні правовідносини.
    Відсутність порушеного права, чи невідповідність обраного позивачем способу  його захисту,  способам ,визначеним законодавством є підставою  для  відмови у позові.
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом
 Позивач  відповідно до ст. 81 ЦПК України не надав доказів, щодо порушення його прав  відмовою у реєстрації наданої йому земельної ділянки площею 0,2499 га, оскільки  довідка Держгеокадастру, надана  позивачем не містить даних про відмову у  реєстрації його земельої ділянки, і що скасування державної реєстрації земельної ділянки без припинення усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки є адекватним достатнім заходом для відновлення права позивача, а відтак  правові підстави для задоволення вимог позивача відсутні.   
Перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених  у суді першої, колегія суддів  вважає, що рішення підлягає скасуванню з ухваленням рішення про відмову у задоволенні позову.
Керуючись ст.ст. 365, 367, 369, 374, 376, 381 - 384  ЦПК України, колегія суддів,-
 
    П о с т а н о в и л а :
 
Апеляційну скаргу Головного  управління  Держгеокадастру  у Київській області   задовольнити.
Рішення Яготинського  районного  суду  Київської області    від  06 листопада  2019 року  скасувати. Ухвалити у справі нове  судове рішення.
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру у Київській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки та запису в погосподарській книзі відмовити.
Постанова  суду апеляційної інстанції набирає законної сили з  дня її прийняття.
Касаційна скарга на судове рішення  подається  протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення безпосередньо  до суду касаційної інстанції.  
            Повний текст постанови виготовлено 17 липня 2020 року.

Головуючий     
                                           
Судді